Când creşti ca mine într-o ţară în curs de dezvoltare ca India,
înveţi imediat să valorifici resursele limitate
şi să foloseşti în mod creativ puținul pe care-l ai.
De exemplu, Mansukh Prajapati, un olar din India.
El a creat un frigider din argilă care nu consumă electricitate.
Poate păstra fructe şi legume proaspete timp de multe zile.
E o invenţie proaspătă, la propriu.
În Africa, dacă se descarcă bateria telefonului, nu intra în panică.
Vei găsi antreprenori ingenioşi
care îţi pot încărca bateria folosind biciclete.
Din moment ce suntem în America de Sud,
să mergem în Lima, Peru,
o regiune cu umiditate ridicată,
dar unde plouă doar 3 cm pe an.
Un colegiu de inginerie din Lima a creat un panou publicitar imens
ce absoarbe umiditatea şi o transformă în apă purificată
generând peste 90 litri de apă pe zi.
Peruanii sunt uimitori.
Pot crea apă din nimic.
În ultimii şapte ani,
am întâlnit sute de antreprenori
în India, China, Africa şi America de Sud, care m-au uimit.
Mulţi nu au făcut şcoală.
Nu inventează lucruri în laboratoare C&D.
Strada e laboratorul lor.
De ce fac asta?
Pentru că nu au resursele de bază pe care noi le luăm de bune,
capital şi energie,
iar serviciile de bază ca sănătatea şi educaţia
aproape lipsesc în acele regiuni.
Când resursele externe sunt puţine trebuie să cauţi în tine
cea mai abundentă resursă: ingeniozitatea umană,
pentru a găsi soluţii inteligente la problema resurselor limitate.
În India numim asta Jugaad.
Jugaad e un cuvânt în hindi,
înseamnând o soluţie inteligentă năcută din dificultate.
Soluţiile Juggad nu sunt sofisticate sau perfecte,
dar creează mai multă valoare la un cost mai mic.
Pentru mine antreprenorii care creează soluţii Jugaad
sunt ca alchimiştii.
Pot transforma în mod magic greutăţile în oportunităţi,
ceva fără valoare în ceva extraordinar.
Ei deţin arta de a face mult din puţin,
aceasta fiind esenţa inovaţiei frugale.
Inovaţia frugală e capacitatea de a crea plusvaloare economică şi socială
folosind mai puţine resurse.
Inovaţia frugală nu înseamnă să faci ceva să meargă,
ci să faci ceva mai bine.
Vreau să vă arăt cum, în pieţele emergente,
antreprenori şi companii adoptă inovaţia frugală pe scară largă
pentru a furniza eficient servicii medicale şi energie
miliardelor de oameni care poate că au venituri mici,
dar aspiraţii foarte înalte.
Să mergem mai întâi în China,
unde cel mai mare furnizor IT din ţară, Neusoft,
a dezvoltat un sistem de telemedicină
pentru a ajuta doctorii din oraşe să trateze la distanţă
pacienţii bătrâni şi săraci din satele chinezeşti.
Acest sistem se bazează pe instrumente medicale uşor de folosit
în clinicile rurale de către personal medical mai puţin calificat.
China are mare nevoie de aceste soluţii medicale frugale
deoarece până în 2050 va avea peste 500 milioane de pensionari.
Să mergem acum în Kenya,
unde jumătate din populaţie foloseşte M-Pesa, o aplicaţie de plată mobilă.
Asta e o soluţie minunată pentru Africa
deoarece 80% din locuitori nu au cont bancar.
E îmbucurător faptul că M-Pesa devine sursa
unor modele de afaceri disruptive în sectoare ca cel energetic.
De exemplu M-KOPA, soluţia de energie solară pentru case,
ce vine efectiv la cutie cu un panou solar de acoperiș,
trei becuri cu LED, un radio solar şi un încărcător de telefon.
Setul costă 200 de dolari, prea scump pentru mulţi kenyeni,
însă telefonia mobilă poate furniza o soluţie mai accesibilă.
Azi, poţi cumpăra setul cu un avans de doar 35 de dolari,
şi plăti restul în rate zilnice de 45 de cenţi
folosind telefonul mobil.
După 365 de rate, sistemul e deblocat,
produsul îţi aparţine şi primeşti energie nepoluantă gratuită.
E o soluţie uimitoare pentru Kenya,
unde 70% din populaţie nu are electricitate.
Inovaţia frugală înseamnă
să iei ce există din abundenţă, precum conectivitatea mobilă,
şi să rezolvi ceva deficitar ca energia.
Prin inovaţie frugală, Sudul global ajunge din urmă
sau chiar depăşeşte Nordul.
În loc să construiască spitale scumpe, China foloseşte telemedicina
să trateze cu costuri reduse milioane de pacienţi,
iar Africa, în loc să construiască bănci şi reţele electrice,
trece direct la plăţile mobile şi energie nepoluantă.
Inovaţia frugală e diametral opusă modului în care inovăm în Nord.
Locuiesc în Silicon Valley,
unde căutăm tot timpul cele mai noi inovaţii tehnologice.
Gândiţi-vă la iPhone 5, 6, şi apoi 7, 8.
Companiile din Vest cheltuie miliarde de dolari în cercetare și dezvoltare.
Și folosesc tone de resurse naturale pentru a crea produse tot mai complexe
pentru a-şi diferenţia brandurile de cele ale competiţiei,
cerând mai mulţi bani pe noile caracteristici.
Modelul de afaceri convenţional din Vest e „mai mult pentru mai mult".
Dar, din păcate, acest model nu e viabil, din trei motive:
În primul rând, o mare parte a cumpărătorilor din Occident
din cauza puterii reduse de cumpărare,
nu-şi mai permit aceste produse scumpe.
Apoi, rămânem fără apă şi petrol.
În California, unde locuiesc, lipsa apei devine o mare problemă.
Şi, cel mai important,
din cauza diferenţei de venituri între clasa mijlocie şi bogaţi din Vest,
e o mare discrepanţă între produsele şi serviciile existente
şi nevoile de bază ale populaţiei.
Ştiaţi că azi sunt peste 70 de milioane de americani
pentru care nu există servicii bancare
care să le rezolve nevoile de bază?
Criza economică prelungită din Vest îi face pe oameni să creadă
că îşi vor pierde standardul de viaţă şi vor înfrunta lipsuri.
Cred că singura cale de a susţine creşterea economică în Vest
este de a adopta soluția „mai mult cu mai puțin”.
Veste bună e că asta deja se întâmplă.
Mai multe companii vestice adoptă inovaţia frugală
pentru a crea produse accesibile pentru consumatorii occidentali.
Vă voi da două exemple.
Când am văzut prima dată clădirea asta
am crezut că e un fel de casă postmodernistă.
De fapt e o mică fabrică de producţie deschisă de Grameen Danone,
o asociere între Grameen Bank a lui Muhammad Yunus
şi compania multinaţională Danone
pentru a face iaurt de calitate în Bangladesh.
Fabrica este 10% din mărimea altor fabrici Danone
şi ridicarea ei costă mult mai puţin.
Poate fi numită fabrică cu conţinut redus de grăsimi.
Spre deosebire de fabricile vestice puternic automatizate,
se bazează pe munca manuală, creând joburi pentru comunităţile locale.
Danone a fost atât de inspirat de acest model
ce combină eficienţa economică şi sustenabilitatea socială,
încât plănuieşte implimentarea ei şi în alte părţi ale lumii.
Văzând acest exemplu,
ai crede că inovaţia frugală e low tech.
De fapt, nu e aşa.
Inovaţia frugală face tehnologia
mai disponibilă și mai ieftină pentru mai mulţi oameni.
Să vă dau un exemplu.
În China, inginerii C&D de la Siemens Healthcare
au creat un scaner CT suficient de uşor de folosit
de angajaţi mai puţin calificaţi, ca asistente şi tehnicieni.
Dispozitivul poate scana mai mulţi pacienţi zilnic,
consumând mai puţină energie,
ceea ce e minunat pentru spitale, dar şi pentru pacienţi
deoarece reduce costul tratamentului cu 30%
şi nivelul de radiaţii cu 60%.
Această soluţie a fost propusă iniţial pentru piaţa chinezească,
dar acum e foarte căutată în SUA şi Europa,
unde spitalele trebuie să ofere servicii de calitate la preţ scăzut.
Dar revoluţia inovaţiei frugale în Vest
e condusă de fapt de antreprenori creativi care vin cu soluţii uimitoare
pentru nevoile de bază din SUA şi Europa.
Să vă dau trei exemple de startup-uri
care mă inspiră.
Primul a fost lansat de vecinul meu din Silicon Valley.
Se numeşte gThrive.
Ei creează aceşti senzori wireless ca nişte rigle de plastic
pe care fermierii le pot înfige în pământ
pentru a colecta informaţii detaliate, ca starea solului.
Informaţiile în timp real le permit să optimizeze folosirea hidroenergiei
şi să crească calitatea produselor şi recoltei,
o soluţie minunată pentru California, care se confruntă cu lipsa apei.
Investiţia este amortizată într-un an.
Al doilea exemplu e Be-Bound, tot în Silicon Valley,
care îţi permite să te conectezi la internet,
chiar şi în zone fără conexiune, wi-fi, 3G sau 4G.
Cum fac asta?
Folosesc SMS, o tehnologie simplă,
dar care e cea mai sigură şi cea mai disponibilă în lume.
Trei miliarde de oameni cu telefoane mobile nu pot accesa internetul.
Această soluţie îi poate conecta la internet într-un mod ieftin.
În Franţa este un startup numit Compte Nickel,
ce revoluţionează sectorul bancar.
Permite ca mii de oameni să intre într-un magazin Mom and Pop
şi să activeze în cinci minute serviciul ce le oferă două produse:
un număr de cont bancar internaţional şi un card de debit internaţional.
Costul de administrare e fix, de 20 de euro anual.
Poţi efectua toate tranzacţiile bancare:
să trimiţi şi să primeşti bani, plăţi cu cardul,
fără costuri suplimentare.
Asta numesc eu low cost banking fără bănci.
Surprinzător, 75% din clienţi sunt francezi din clasa mijlocie
care nu-şi permit comisioane bancare mari.
Am vorbit despre inovaţia frugală, implementată iniţial în Sud
şi acum adoptată în Nord.
Am dori să vedem
şi ţările dezvoltate şi pe cele în curs de dezvoltare
co-creând soluţii frugale
în beneficial întregii umanităţi.
Vestea bună e că a început să se întâmple.
Să mergem în Nairobi să vedem.
Traficul aici este îngrozitor.
Când am ajuns prima dată aici am gândit: „Ce animale.”
La propriu, trebuie să ocoleşti vacile de pe stradă când conduci în Nairobi.
Pentru a uşura situaţia,
inginerii IBM din Kenya, dezvoltă o soluţie numită Megaffic,
creată iniţial de inginerii japonezi.
Spre deosebire de Vest, Megaffic nu se bazează pe senzori stradali,
prea scumpi pentru Nairobi,
ci procesează imagini, informaţii din trafic
ce provin de la camere web ieftine de pe străzile din Nairobi,
şi folosesc software analitic să prevadă zonele de congestie.
Apoi trimit SMS-uri şoferilor cu rute alternative.
Clar, Megaffic nu e la fel de sexy ca maşinile autonome,
dar promite să vă ducă în siguranţă de la punctul A la B
cu 20% mai repede.
Anul acesta, UCLA Health a deschis Laboratorul Global pentru Inovaţie
care caută să identifice soluţii frugale în domeniul sănătăţii oriunde în lume
ce vor fi cu 20% mai ieftine decât soluţiile existente în SUA,
şi mai eficiente.
De asemenea, încearcă să aducă împreună inovatori din Nord şi Sud
pentru a crea soluţii în domeniul sănătăţii pentru întreaga lume.
Am dat o grămadă de exemple de inovatori frugali din toată lumea,
dar întrebarea e, cum faci să adopţi inovaţia frugală?
Am extras trei principii de la inovatori frugali din întreaga lume
pe care vi le împărtăşesc
şi pe care le puteţi aplica în organizaţia voastră
pentru a face mai mult cu mai puţin.
Primul principiu: păstrează lucrurile simple.
Nu creaţi soluţii să impresionaţi clienţii.
Faceţi-le simplu de folosit şi accesibile,
precum scanerul CT din China.
Al doile principiu: Nu reinventaţi roata.
Încercaţi să folosiţi resurse existente şi disponibile,
precum telefonia mobilă, pentru a oferi energie nepoluantă
sau magazine Mom and Pop pentru a oferi servicii bancare.
Al treilea principiu: gândiţi şi acţionaţi orizontal.
Companiile se dezvoltă pe verticală,
centralizând operaţiunile în fabrici şi depozite,
dar dacă vrei să fii agil şi să lucrezi cu clienţi foarte diferiți,
trebuie să te dezvolţi pe orizontală, folosind un lanţ de aprovizionare
cu unităţi de fabricare şi distribuţie mai mici,
precum Grameen Bank.
Sudul a creat inovaţia frugală din pură necesitate.
Nordul învaţă să facă mai mult și mai bine cu mai puţin,
din cauza resurselor reduse.
Ca cetăţean francez născut în India şi rezident în SUA,
sper că vom depăşi această graniţă artificială nord-sud
pentru a valorifica ingeniozitatea colectivă
a inovatorilor din întreaga lume
şi a crea soluţii frugale
ce vor îmbunătăţi calitatea vieţii, peste tot în lume,
protejând în acelaşi timp planeta.
Vă mulţumesc.
(Aplauze)