Ha egy fejlődő országban nősz fel, ahogy például én Indiában, hamar megtanulod,
hogyan tegyél szert minél több értékre korlátozott erőforrásokból,
és hogyan hasznosítsd újra kreatív módon azt, amid már megvan.
Vegyük például Mansukh Prajapati indiai fazekast.
Pusztán agyagból készített egy hűtőszekrényt,
amely nem fogyaszt áramot.
Napokig frissen tudja tartani a gyümölcsöket és zöldségeket.
Ez a találmány szó szerint "cool".
Afrikában, ha lemerül a mobiltelefonod akkumulátora, nem kell aggódni.
Ugyanis akad néhány találékony vállalkozó,
akik kerékpár használatával fel tudják tölteni a telefonod.
És mivel Dél-Amerikában vagyunk most,
menjünk Limába, Peruba,
ahol magas a páratartalom,
de mindössze 25 milliméternyi eső esik évente.
Limában egy mérnöki iskola egy hatalmas hirdetőtáblát tervezett,
amely elnyeli a levegő páratartalmát, és tiszta vízzé alakítja azt,
90 liternyi vizet nyerve naponta.
A peruiak lenyűgözőek.
Szó szerint vizet tudnak fakasztani a levegőből.
Az utóbbi hét évben több száz feltalálóval
találkoztam és vizsgáltam őket Indiában,
Kínában, Afrikában és Dél-Amerikában, és lenyűgöztek.
Sokan közülük nem jártak iskolába
és nem kutató-fejlesztő laboratóriumokban találták fel a dolgaikat.
Számukra az utca a laboratórium.
Miért is?
Mert számukra nem állnak rendelkezésre olyan alapvető források,
mint a tőke vagy az energia,
és az olyan szolgáltatások, mint az egészségügy vagy az oktatás,
szintén ritkák ezekben a térségekben.
Amikor a külső források hiányosak, saját magadtól kell kiaknázni a legbőségesebb
erőforrást: az emberi találékonyságot, és minél jobban fel kell használnod,
hogy korlátos erőforrások mellett is okosan megoldd a problémákat.
Indiában ezt Jugaadnak hívjuk.
A jugaad egy hindi szó,
amely rögtönzött orvoslást jelent, okos megoldást a viszontagságban.
A jugaad megoldások nem kifinomultak és nem tökéletesek,
de több értéket adnak kisebb költségen.
Számomra azok, akik jugaad megoldásokat találnak,
olyanok, mint az alkimisták.
Szinte varázslatszerűen alakítják át a nyomort lehetőséggé,
és csinálnak az értéktelenből értékeset.
Másképp mondva mesteri szinten csinálnak többet a kevesebből,
ami az takarékos feltalálás lényege. A takarékos feltalálás annak a képessége,
hogy több gazdasági és társadalmi értéket állítsunk elő
kevesebb erőforrást felhasználva.
Ez nem a szükségmegoldásról szól, hanem a dolgok jobbá tételéről.
Most szeretném bemutatni önöknek a fejlődő piacok példáján,
hogyan alkalmazzák a takarékos újításokat vállalakozók és vállalatok nagy léptékben,
hogy költséghatékony egészségügyet és energiaellátást biztosítsanak millióknak,
akinek nincs sok bevételük, de annál nagyobbak a törekvéseik.
Vegyük először Kínát,
ahol az ország legnagyobb IT-szolgáltatója, a Neusoft
kifejlesztett egy távorvosló alkalmazást, hogy segítse a városi orvosokat
az idős és szegény páciensek távgyógyításában
a kínai falvakban.
Ez a megoldás egyszerű orvosi eszközökön alapszik, amelyeket kevésbé képzett
egészségügyi dolgozók, például nővérek is használhatnak a vidéki klinikákon.
Kínának különösen nagy szüksége van ezekre a takarékos orvosi megoldásokra,
mert 2050-re több mint félmilliárd idős polgárnak lesz az otthona.
Most térjünk át Kenyára, ahol a lakosság fele használ
M-Pesa-t, amely egy mobil fizetési alkalmazás.
Ez egy nagyszerű megoldás Afrika számára,
mert az afrikaiak 80%-ának nincs bankszámlája,
de ami miatt ez érdekes, hogy az M-Pesa kezd más forradalmi üzleti modellek
forrásává válni olyan szektorokban, mint például az energiaipar.
Vegyük az M-KOPA-t, a házi napenergetikai megoldást, amely tényleg egy dobozból áll,
melynek van egy napelemes tetőpanelje, három LED égője,
egy napelemes rádiója és egy mobiltelefon-töltője.
A teljes felszerelés 200 dollár értékű, amely túl drága a legtöbb kenyai számára,
és ezen a ponton teheti a mobiltelefonálás elérhetőbbe ezt a megoldást.
Ma már megvehető a felszerelés mindössze 35 dollár letétellel,
és a maradék kifizethető napi 45 centes mikrorészletekben,
mobiltelefon használatával.
Miután 365 mikrorészletet visszafizettél, a rendszer felold és tiéd a termék,
és elkezded kapni a tiszta és ingyenes áramot.
Ez egy fantasztikus megoldás Kenyában,
ahol az emberek 70%-a nem fér hozzá az elektromos hálózathoz.
Ez azt mutatja, hogy a takarékos újítás lényege, hogy veszed azt,
amiből sok van -- a mobilkapcsolatot --,
hogy megoldd annak a problémáját, amiből kevés van -- ami az energia.
Az takarékos innováció útján a globális Dél felzárkózik,
és egyes esetekben túl is szárnyalja Északot.
Drága kórházak építése helyett Kínában a távorvoslást használják,
hogy költséghatékonyan kezeljenek több millió pácienst,
Afrikában pedig ahelyett, hogy bankokat és elektromos hálózatokat építenének,
mobilfizetést valósítanak meg és elosztott tiszta energiát juttatnak.
A takarékos innováció épp ellenkezője a mi északi innovációnknak.
Én a Szilícium-völgyben élek,
ahol folyamatosan a következő nagy technológiai dobást hajhásszuk.
Gondoljanak csak az iPhone 5-ös, 6-os, majd a 7-es és 8-as készülékekre.
Nyugaton a vállalatok dollármilliárdokat költenek kutatás-fejlesztésre,
és több tonna természetes erőforrást használnak a minél komplexebb termékekhez,
hogy megkülönböztessék márkáikat a konkurenciáétól,
és többet fizettetnek a fogyasztókkal az új képességekért.
Az elfogadott üzleti modell nyugaton tehát a többet többért.
De sajnos ez a többet többért modell kifulladóban van, három okból:
Először is nyugaton a fogyasztók egy nagy része,
a csökkenő vásárlóerő miatt,
többé nem engedheti meg magának ezeket a drága termékeket.
Másodszor fogyatkoznak a természetes víz- és olajkészletek.
Kaliforniában, ahol élek, a vízhiány egyre inkább problémává válik.
Harmadszor pedig, ami a legfontosabb,
a növekvő jövedelemkülönbségek következtében nyugaton,
a gazdagok és a középosztály közt,
nagy az eltérés a meglévő termékek és szolgáltatások,
valamint az alapvető fogyasztói szükségletek között.
Tudták azt, hogy ma
több, mint 70 millió amerikai számára nincs megfelelő banki szolgáltatás,
mert a meglévő banki szolgáltatások
nem az ő igényeikhez lettek szabva?
Az elnyúló gazdasági válság nyugaton ráébreszti az embereket,
hogy el fogják veszíteni a magas életszínvonalukat
és nélkülözés elé néznek.
Úgy vélem az egyetlen mód, hogy megtartsuk a növekedést és jólétet nyugaton az,
ha megtanulunk többet tenni kevesebből.
A jó hír, hogy ez már elkezdődött.
Több nyugati vállalat már alkalmazza a takarékos innováció elvét,
hogy elérhető terméket állítson elő nyugati fogyasztók számára.
Hadd mondjak önöknek két példát.
Amikor először megláttam ezt az épületet,
azt mondtam magamban, ez egyfajta posztmodern ház.
Valójában ez egy kis gyártóüzem, melyet a Grameen Danone állított fel
közös vállalkozás keretében a Grameen Bank of Muhammad Yunus
és a multinacionális élelmiszergyártó Danone cég között,
hogy jó minőségű joghurtot állítsanak elő Bangladesben.
Ennek a gyárnak a mérete 10%-a a meglévő Danone gyárakénak
és sokkal kevesebbe került felépíteni.
Azt hiszem, hívható zsírszegény gyárnak.
Ma ez az üzem, a nagy fokon automatizált nyugati gyárakkal ellentétben,
nagyrészt kézi munkán alapszik, hogy munkát adjon a helyieknek.
A Danone-t annyira megihlette ez a modell,
amely ötvözi a gazdasági hatékonyságot és a társadalmi fenntarthatóságot,
hogy tervezik a kivitelezését a világ más részein is.
Amikor erre a példára tekintenek, úgy vélhetik,
a takarékos innováció alacsony szintű technológiát jelent.
Valójában nem.
A takarékos újítás arról is szól, hogyan hozzunk létre csúcstechnológiát,
amely jobban hozzáférhető a legtöbbek számára.
Hadd hozzak még egy példát.
Kínában a Siemens Healthcare kutató-fejlesztő mérnökei
olyan CT szkennert terveztek, melyet könnyen használnak
kevésbé képzett egészségügyi dolgozók, például nővérek és technikusok is.
Ez a készülék több pácienst tud megvizsgálni naponta
és kevesebb energiát fogyaszt,
ami jó a kórházaknak, de úgyszintén jó a pácienseknek is,
mert 30%-kal csökkenti a kezelés költségét
és 60%-kal a sugárzás dózisát.
Ezt a megoldást először a kínai piacra tervezték,
de ma már viszik, mint a cukrot Amerikában és Európában is, ahol a kórházak
kénytelenek olcsóbban biztosítani a minőségi ellátást.
A takarékos innováció forradalmában
olyan kreatív vállalkozó szelleműek járnak az élen nyugaton,
akik nagyszerű megoldásokkal állnak elő
az alapvető szükségletek kielégítésére Amerikában és Európában.
Hadd említsek röviden három startup-ot,
amelyek személyesen inspirálnak engem.
Az elsőt szilícium-völgybeli szomszédom indította.
A cég neve gThrive.
Műanyag karó formájú vezeték nélküli szenzorokat készítenek,
amelyeket a farmerek a földjük különböző pontjain leszúrhatnak,
és így részletes adatokat kaphatnak például a talajviszonyokról.
Ez lehetővé teszi a farmereknek a vízhasználat optimalizálását,
miközben javul a termékek minősége és a terméshozam,
amely a komoly vízhiánnyal szembenéző Kalifornia számára nagyszerű megoldás.
Ez egy éven belül kifizetődik.
A másik példa a Be-Bound, szintén a Szilícium-völgyből,
amely lehetővé teszi az internetcsatlakozást még ott is,
ahol nincs sávszélesség, nincs wifi, 3G vagy 4G.
Hogyan lehetséges ez?
Egyszerűen SMS-t használnak, egy alapszintű technológiát,
amely a legszélesebb körben elérhető világszerte.
Ma 3 milliárd mobiltelefonnal rendelkező embernek nincs internet-hozzáférése.
Ezzel a megoldással egyszerűen csatlakozhatnak az internetre.
Franciaországban pedig van egy Compte Nickel nevű startup,
amely forradalmasítja a bankszektort.
Több ezer ember számára teszi lehetővé, hogy betérjen a sarki kisboltba,
és mindössze 5 perc alatt aktiválja a szolgáltatást, amely 2 terméket nyújt:
egy nemzetközi bankszámlát és egy nemzetközi bankkártyát.
Mindössze egy 20 eurós éves kezelési költséget számolnak ezért.
Ez azt jelenti, hogy valamennyi banki művelet
-- pénz utalása és fogadása, kártyás fizetés --
bármiféle további költség nélkül végezhető vele.
Én ezt bank nélküli olcsó bankolásnak nevezem.
Meglepő módon a szolgáltatást használó ügyfelek 75%-a
középosztálybeli francia, akik nem engedhetik meg a magas banki költségeket.
Az imént a takarékos innovációról beszéltem,
melyet délen találtak fel, és északon is átvettek.
Végül azt szeretnénk megnézni,
hogy a fejlett és fejlődő országok hogyan társulnak
és hoznak létre közösen takarékos újításokat,
amellyel az egész emberiség jól jár.
Ígéretes hír, hogy ez most kezdődik.
Menjünk Nairobiba, hogy lássuk.
Nairobi borzasztó forgalmi dugókkal küzd.
Amikor ezt először megláttam, azt gondoltam: "Szent tehén!".
Szó szerint, mert teheneket is kell kerülgetned, mikor Nairobiban vezetsz.
A helyzet enyhítésére az IBM
kenyai laboratóriumának mérnökei csináltak egy Megaffic nevű megoldást,
melyet először japán mérnökök terveztek meg.
A nyugati megoldásokkal szemben a Megaffic nem út menti érzékelőkön alapszik,
amelyeket nagyon drága lenne Nairobiba telepíteni.
Ehelyett képeket, forgalmi adatokat használ fel,
amelyeket kis felbontású utcai kamerákkal gyűjtenek,
majd egy analitikus szoftver segítségével kiszámítják a torlódási pontokat,
és SMS-ben tudnak a vezetők számára alternatív útvonalakat javasolni.
Noha a Megaffic nem olyan vonzó, mint amilyenek az önjáró autók,
de a Nairobiban vezetők az A-ból a B pontba
legalább 20%-kal hamarabb eljuthatnak.
Az év elején a UCLA Health elindította a "Global Lab for Innovation"-t,
melynek célja takarékos egészségügyi megoldások keresése világszerte,
amelyek legalább 20%-kal olcsóbbak az Amerikában jelenleg létező megoldásoknál,
és ugyanakkor hatékonyabbak is.
Célja továbbá, hogy délről és északról is összegyűjtsön feltalálókat,
hogy közösen hozzanak létre elérhető egészségügyi megoldásokat az emberiségnek.
Temérdek példát hoztam elő a takarékos újítókra vonatkozóan világszerte,
de a kérdés az, önök hogyan tudják alkalmazni ezt a fajta innovációt.
Nos, három elvet gyűjtöttem az újítóktól a világ különböző részeiről,
amelyeket szeretnék megosztani önökkel,
és melyeket alkalmazhatnak önök is saját vállalkozásukban,
hogy többet hozzanak létre kevesebből.
Az első elv: legyünk egyszerűek.
Ne hozzunk létre megoldásokat azért, hogy lenyűgözzük a fogyasztókat.
Legyenek ezek elég könnyen használhatóak, és széles körben hozzáférhetőek,
mint pl. a CT szkenner Kínában.
A második elv: ne fedezzük fel újra a kereket.
Igyekezzünk meglévő forrásokra támaszkodni, melyek könnyen elérhetőek,
mint amilyen például a mobiltelefonok használata a tiszta energiához,
vagy a banki szolgáltatásokat áruló sarki kisboltok.
A harmadik elv: gondolkodjanak és cselekedjenek horizontálisan.
A vállalatok általában vertikálisan épülnek fel,
nagy gyárakban és raktárakban központosítva működésüket,
de ha sokféle fogyasztót szeretnél kiszolgálni,
horizontálisan kell működnöd elosztott beszállítói lánccal,
kisebb gyártó és elosztó egységekkel,
mint azt a Grameen Bank példáján láttuk.
A déli félteke puszta szükségből kezdte el a takarékos újításokat.
Az északi félteke most tanulja, hogyan csináljon többet és jobbat kevesebből,
mivel erőforráskorlátokkal kénytelen szembesülni.
Indiai születésű francia állampolgárként, aki Amerikában él,
remélem, hogy túllépünk ezen a mesterséges észak-dél megosztottságon,
és kihasználhatjuk a világ újító elméinek
kollektív találékonyságát,
hogy együtt hozzunk létre takarékos megoldásokat,
melyek mindenki életminőségét javítani fogják a világban,
miközben megőrizzük értékes bolygónkat.
Köszönöm szépen!
(Taps)