Ако подредите един след друг всички кръвоносни съдове в тялото си,
те ще са дълги 95 000 километра
и всеки ден пренасят еквивалента на над 7500 литра кръв,
макар това да са едни и същи 4-5 литра, които се използват отново и отново
и доставят кислород и ценни хранителни вещества
като глюкоза и аминокиселини на тъканите в тялото.
Всичката тази кръв упражнява натиск върху мускулестите стени на кръвоносните съдове.
Този натиск се нарича кръвно налягане
и то се повишава и пада заедно с фазите на сърдечния пулс.
Най-високо е по време на систола,
когато сърцето се свива, за да изтласка кръв през артериите.
Това е систоличното ви кръвно налягане.
Когато сърцето почива между ударите,
кръвното налягане пада до най-ниската си стойност, диастоличното налягане.
Един нормален здрав човек има систолично налягане
между 90 и 120 милиметра живачен стълб
и диастолично налягане между 60 и 80.
Взети заедно, нормалните показания са малко под 120 на 80.
Кръвта пътува през тялото
чрез тръбичките на кръвоносната система.
При всяка водопроводна инсталация
няколко неща могат да усилят натиска върху стените на тръбите -
качествата на течността,
допълнително течност
или по-тесните тръби.
Ако кръвта се сгъсти,
трябва по-високо налягане, за да я изтласка и сърцето ще изпомпва по-силно.
Богата на сол диета води до подобен резултат.
Солта допринася за задържането на вода,
а допълнителната течност увеличава обема на кръвта и кръвното налягане.
Стресът, като реакцията "бий или бягай",
отделя хормони като адреналина и норадреналина,
които свиват основни съдове,
увеличавайки съпротивлението на потока и повишавайки налягането срещу течението.
Обикновено кръвоносните съдове се справят лесно с тези колебания.
Еластичните влакна в стените им ги правят издръжливи,
но ако кръвното ви налягане редовно се покачва над 140 на 90 -
наричаме това хипертония - и се задържа там,
то може да причини сериозни проблеми.
Защото пренапрежението на артериалната стена
може да доведе до секретирането на малки капчици.
Когато наранената тъкан се подуе,
вещества, които реагират на възпалението,
като белите кръвни телца, се струпват около капчиците.
Прилепват се и мазнини и холестерол, плуващи в кръвта
и накрая се натрупва плака,
която втвърдява и удебелява вътрешната артериална стена.
Това състояние се нарича атеросклероза
и може да има опасни последствия.
Ако плаката се разкъса, върху капчицата се образува съсирек,
който запушва вече стеснената тръба.
Ако съсирекът е много голям,
той може съвсем да блокира потока кислород и хранителни вещества към клетките.
В съдовете, захранващи сърцето,
това ще причини сърдечен пристъп,
когато лишените от кислород клетки на сърдечния мускул започнат да умират.
Ако съсирекът прекъсне кръвния поток към мозъка,
това ще причини удар.
Опасно запушените кръвоносни съдове могат да бъдат разширени
чрез процедура, наречена ангиопластика.
При нея, лекарите провират нишка през съда
до запушеното място
и после слагат катетър със спаднат балон върху нишката.
Щом балонът се надуе, той отново отваря пътя.
Понякога се поставя твърда тръбичка, наречена стент
в съда, за да го държи отворен
и кръвта да може да тече свободно
и да захрани отново гладните за кислород клетки отвъд.
За артериите е трудно да останат гъвкави под налягането.
Течността, която изпомпват се състои от вещества,
които могат да станат лепкави и да ги запушат,
а нормалното здраво сърце тупти около 70 пъти в минута
и поне 2,5 милиарда пъти в един средностатистически живот.
Това може да звучи като непреодолимo напрежение,
но не се тревожете, артериите ви са добре подготвени за предизвикателството.