Bubate za test?
Pokušavate da za kratko vreme uradite mnogo?
Stres je osećanje koje svi doživljavamo kada smo pred izazovom ili preplavljeni.
Ali više od emocije,
stres je urođeni fizički odgovor koji putuje kroz vaše celo telo.
Kratkoročno, stres može biti koristan,
ali kad je aktiviran previše često ili predugo,
vaš primitivni odgovor na stres, "bori se ili beži",
ne samo da menja vaš mozak
nego i oštećuje mnoge druge organe i ćelije u celom telu.
Vaša nadbubrežna žlezda oslobađa hormone stresa
kortizol, epinefrin - koga znate i kao adrenalin -
i norepinefrin.
Dok ovi hormoni stresa putuju kroz vaš krvotok,
lako dolaze do vaših krvnih sudova i scra.
Adrenalin čini da vaše srce brže kuca
i podiže vaš krvni pritisak, vremenom izazivajući hipertenziju.
Kortizol takođe čini da endotelijum, unutrašnji sloj krvih sudova,
ne funkcioniše normalno.
Naučnici sada znaju da je ovo rani korak
na početku procesa ateroskleroze,
ili nagomilavanja holesterola u vašim arterijama.
Ove promene zajedno povećavaju vam šanse za srčani ili moždani udar.
Kada vaš mozak oseti stres,
on aktivira vaš autonomni nervni sistem.
Kroz ovu mrežu nervnih veza,
vaš veliki mozak komunicira stres vašem unutrašnjem,
crevnom nervnom sistemu.
Osim što izaziva leptiriće u stomaku,
veza između mozga i stomaka može da poremeti
prirodne ritmičke kontrakcije koje prenose hranu kroz vaša creva,
i tako dovedu do sindroma nemirnih creva,
i mogu da povećaju osetljivost vašeg stomaka na kiselinu,
čineći da osećate gorušicu.
Preko stomačnog nervnog sistema,
stres takođe menja sastav i funkciju vaših stomačnih bakterija,
što može da utiče na vaše digestivno i sveukupno zdravlje.
Kad već govorimo o varenju, da li hronični stres utiče na vašu liniju?
Pa, da.
Kortizol može da vam poveća apetit.
On govori vašem telu da obnovi zalihe energije,
sa hranom i ugljenim hidratima koji su bogati energijom,
izazivajući u vama želju za utešnom hranom.
Visoki nivoi kortizola mogu da izazovu da nabacite dodatne kalorije,
u obliku dubokog stomačnog sala.
Ovakvo salo ne samo da otežava zakopčavanje pantalona.
Ono je i organ koji aktivno otpušta hormone
i hemikalije imunog sistema zvane citokini
koji mogu da povećaju rizik od razvoja hroničnih bolesti,
kao što su bolesti srca i otpornost na insulin.
U međuvremenu, hormoni stresa različito utiču na ćelije imuniteta.
Prvo, oni pomažu u borbi protiv napadača i lečenju posle povrede,
ali hronični stres može da ošteti funkciju nekih ćelija imuniteta,
da vas učini podložnijim infekcijama i uspori brzinu oporavka.
Želite da živite dugo?
Možda ćete morati da zauzdate taj hronični stres.
Zato što je on čak povezan sa skraćenim telomerama,
krajevima hromozoma nalik pertlama koji mere starost ćelije.
Telomere prekrivaju hromozome
kako bi dozvolile da se, svaki put kad se ćelija podeli, DNK kopira
bez oštećenja genetskog koda ćelije,
i skraćuju se sa svakom podelom ćelije.
Kada telomere postanu prekratke, ćelija više ne može da se deli i umire.
Kao da to nije dovoljno,
hronični stres ima još načina za sabotažu vašeg zdravlja,
uključujući akne,
gubitak kose,
seksualnu disfunkciju,
glavobolje,
napetost mišića,
teškoće prilikom koncentracije,
zamor,
i iritiranost.
Dakle, šta sve ovo znači za vas?
Vaš život će uvek biti ispunjen stresnim situacijama.
Ali ono što je važno za vaš mozak i celo telo
je kako reagujete na taj stres.
Ako možete te situacije da posmatrate kao izazove koje kontrolišete i pobeđujete
umesto kao pretnje koje su nepremostive,
u kratkom roku će vam biti bolje, a i duže ćete ostati zdravi.