Sokan vesznek be tablettát,
kapnak injekciót
vagy más formában szednek valamilyen gyógyszert életük során,
de a legtöbben nem tudjuk, hogyan működnek ezek pontosan.
Milyen hatása van a különböző vegyületeknek a közérzetünkre,
a gondolkodásunkra
és a viselkedésünkre?
Ez nagyrészt attól függ, hogyan változtatja meg a gyógyszer
a sejtek és az agy közötti kommunikációt.
Ez többféleképpen történhet.
Mielőtt eljutna az agyba,
minden gyógyszer először a véráramba kerül
pár másodperc vagy óra alatt
attól függően, hogyan adják be.
A leglassabb, ha szájon át vesszük be,
mivel fel kell szívódnia az emésztőrendszerben
mielőtt hatna.
A belélegzés gyorsabban juttatja a gyógyszert a véráramba.
És az intravénás injekció is gyorsan hat,
mivel így a vegyületek közvetlenül a vérbe kerülnek.
Mikor bekerül, a gyógyszer gyorsan eléri célállomásának, az agynak kapuját.
Az agy bejáratát az ún. vér-agy gát védi,
mely elválasztja a vért az idegrendszertől,
hogy megakadályozza lehetséges veszélyes anyagok bejutását.
Így minden gyógyszerben van egy speciális kémiai alkotóelem,
mely kulcs a gát kinyitásához, és lehetővé teszi az átkelést.
Mikor bekerülnek, a gyógyszerek befolyásolják az agy normál működését
megcélozva az idegsejtek és szinapszisok hálózatát.
Az idegsejtek sejtmaggal, dendritekkel és axonnal rendelkező agysejtek.
A szinapszisok a dendritek vagy az axon mentén elhelyezkedő szerkezetek,
melyek lehetővé teszik elektrokémiai jelek cseréjét az idegsejtek között.
Ezek a jelek az úgynevezett neurotranszmitter vegyületek.
Minden neurotranszmitter más szerepet játszik viselkedésünk,
érzéseink
és észlelésünk szabályozásában.
Kétféleképpen működhetnek.
Vagy gátolják a fogadó idegsejtet,
ezzel korlátozva aktivitását,
vagy serkentik az idegsejtet úgy, hogy új elektrokémiai jelet hoznak létre,
mely szétterjed a hálózatban.
A megmaradt neurotranszmitterek általában lebomlanak,
vagy újra beolvadnak az átvivő idegsejtbe.
Egy adott gyógyszer hatékonysága azon múlik,
hogyan képes befolyásolni a szinaptikus átvitelt a folyamat különböző fázisaiban.
Ennek eredményeként növekszik vagy csökken
az átadott neurotranszmitterek mennyisége.
Például a leggyakoribb antidepresszánsok, mint az SSRI-k,
megakadályozzák a szerotonin visszavételét,
amely egy hangulatszabályozó neurotranszmitter.
Ezáltal több marad belőle a neurális hálózatban.
Másrészről a morfiumhoz hasonló fájdalomcsillapítók
megnövelik a szerotonin és a noradrenalin szintjét,
mely az energiát,
az éberséget,
a figyelmet
és az örömöt szabályozza.
Ugyanezek a neurotranszmitterek az endorfin receptorokra is hatnak,
és csökkentik a fájdalomérzetet.
A nyugtatók megnövelik a GABA termelését,
hogy gátolják az idegi aktivitást,
amitől ellazult vagy kábult állapotba kerülünk.
Mi a helyzet a kábítószerekkel?
Ezeknek erőteljes hatása van agyunkra, melyet még próbálunk megérteni.
A kristálymet nevű amfetamin
a dopamin hosszan tartó felszabadulását okozza,
amely a jutalom és az öröm érzetéhez kapcsolódó neurotranszmitter.
A noradrenalin receptorokat is bekapcsolja,
mely gyorsítja a szívverést,
kitágítja a pupillákat,
és beindítja a test üss vagy fuss reakcióját.
A kokain gátolja a dopamin és a szerotonin visszavételét,
ettől több kerül a hálózatba,
így növeli az energiaszintet,
eufórikus érzetet kelt,
és elnyomja az éhségérzetet.
A hallucinogén drogok hatása a legfurcsább.
Az LSD-hez,
a meszkalinhoz
és a DMT-hez hasonló anyagok
gátolják a szerotonin felszabadulását,
mely befolyásolja a hangulatot és a lobbanékonyságot.
Az érzékelésért, tanulásért
és viselkedésszabályozásért felelős idegpályákra is hatással vannak,
ami megmagyarázza, miért olyan erős a hatásuk.
Még ha néhány hatás izgalmasnak is tűnik,
ezek közül pár szer nem véletlenül szigorúan szabályozott és illegális.
A kábítószerek megváltoztathatják az agy kémiáját,
és az ismétlődő használat maradandóan újrahuzalozhatja
a gondolkodásban,
a döntéshozatalban,
a tanulásban
és az emlékezésben szerepet játszó idegi hálózatokat.
Sok mindent nem tudunk még a különböző szerekről és hatásaikról,
legyenek ezek jók vagy rosszak.
De azokat, amelyeket már ismerünk, alaposan megvizsgáltuk,
és hatásos gyógyszereket készítettünk belőlük.
Ahogy egyre többet tudunk a gyógyszerekről és az agyról,
egyre több lehetőségünk lesz kezelni sok olyan orvosi problémát,
melyek ma még fejtörést okoznak a kutatóknak.