¿Hablas español? Parlez-vous français? 你会说中文吗?
Om du svarade "sí," "oui," eller "是的" och du ser det här på engelska,
är chansen stor att du tillhör
världens tvåspråkiga eller mångspråkiga majoritet.
Och förutom att det blir enklare att resa
eller se otextade filmer,
kan du som behärskar två eller fler språk få en hjärna
som faktiskt både ser annorlunda ut
och funkar annorlunda än den som dina enspråkiga vänner har.
Vad innebär det egentligen att kunna ett språk?
Språkfärdighet mäts oftast i två aktiva delar, att tala och skriva,
och två passiva delar, att lyssna och läsa.
Där en balanserat tvåspråkig person
har nästan lika stora kunskaper i alla delar i två språk,
kan och använder nästan alla tvåspråkiga i världen
sina språk i varierande grad.
Och beroende på deras situation, och hur de lärde sig varje språk,
kan de delas in i tre huvudtyper.
Ta till exempel Gabriella,
vars familj emigrerar till USA från Peru när hon är två år gammal.
Som komplett tvåspråkig
utvecklar Gabriella två lingvistiska koder samtidigt,
med en enda uppsättning koncept,
och lär sig engelska och spanska
samtidigt som hon börjar ta in världen omkring sig.
Hennes tonårige bror däremot, kan vara koordinerat tvåspråkig,
han jobbar med två olika koncept,
och lär sig engelska i skolan,
medan han fortsätter att prata spanska hemma och med vänner.
Gabriellas föräldrar är förmodligen underordnat tvåspråkiga
som lär sig ett andraspråk
genom att filtrera det genom sitt förstaspråk.
Eftersom alla slags tvåspråkiga människor kan lära sig behärska ett språk helt,
frikopplat från brytning eller uttal,
så kanske inte skillnaden är så tydlig för ett otränat öra.
Men nya framsteg inom hjärnavbildningsteknik
har gett neurolingvister en inblick i
hur specifika aspekter av språkinlärning påverkar den tvåspråkiga hjärnan.
De flesta vet att den vänstra hjärnhalvan
är mer dominant i analytiska och logiska processer
medan högra hjärnhalvan är mer aktiv i känslomässiga och sociala,
även om det är en gradskillnad, inte en absolut uppdelning.
Eftersom språk innehåller båda typer av funktioner
medan lateraliseringen utvecklas gradvis med åldern
har hypotesen om den kritiska perioden vuxit fram.
Enligt den här teorin
är det lättare för barn att lära sig språk
eftersom plasticiteten i deras mognande hjärnor
låter dem använda båda hjärnhalvorna när de lär sig ett språk,
medan språkinlärning hos vuxna för det mesta sker i en hjärnhalva,
oftast den vänstra.
Om det här stämmer, kan ett språk som lärs in i barndomen
få en bättre koppling till dess sociala och känslomässiga kontext.
Omvänt visar ny forskning
att människor som lär sig ett andra språk i vuxen ålder
uppvisar mindre känslostyrning och en mer rationell inställning
när de hanterar problem på sitt andraspråk
än på sitt modersmål.
Men oavsett hur man lär sig fler språk
ger flerspråkighet hjärnan några anmärkningsvärda fördelar.
Några av dem syns till och med,
som förtätningar i den grå hjärnsubstansen
som innehåller de flesta av din hjärnas neuroner och synapser
och att aktiviteten ökar i vissa områden när man använder ett andraspråk.
Den ökade träning som en tvåspråkig hjärna får under livet
kan också fördröja inträdet av sjukdomar som Alzheimers och demens
med upp till fem år.
Tanken att det finns stora kognitiva fördelar
med att vara tvåspråkig kan verka naturlig nu,
men det skulle ha överraskat tidigare experter.
Före sextiotalet ansågs tvåspråkighet vara ett handikapp
som försenade ett barns utveckling genom att tvinga dem
att lägga för mycket energi på att skilja mellan språk,
en syn som mestadels baserades på felaktigt utförda studier.
Och även om en senare studie visade
att reaktionstider och fel ökade för vissa tvåspråkiga elever
i prov på flera språk, visade den också att ansträngningen
och uppmärksamheten som behövdes
för att växla mellan språk gav mer aktivitet i
och förmodligen stärkte dorsala prefrontala kortex.
Det är den del av hjärnan som spelar en stor roll
i planering, problemlösning, växling mellan uppgifter
och att fokusera genom att filtrera bort ovidkommande information.
Så även om tvåspråkighet kanske inte gör dig smartare
så gör det din hjärna friskare, mer komplex och mer aktiv,
och även om du inte hade turen
att lära dig ett andraspråk som barn
är det aldrig för att sent att göra dig själv en tjänst
och ta det lingvistiska steget
från "Hello," till "Hola", "Bonjour" or 您好",
för våra hjärnor mår bra av lite träning.