Potem ko je bil priča srditi jezi dojenčkov,
kadar so jim odvzeli predmet, ki so ga imeli za svojega,
je Jean Piaget, utemeljitelj otroške psihologije,
dognal nekaj globokega o človeški naravi.
Občutek za lastništvo se pojavi neverjetno zgodaj.
Zakaj se tako oklepamo stvari?
V psihologiji obstaja znan pojav,
ki se imenuje učinek imetništva,
po katerem dajemo večjo vrednost stvarem, ko si jih enkrat lastimo.
V enem od znamenitih poskusov
so študentje imeli izbiro med skodelico za kavo
in švicarsko čokolado
kot nagrado za pomoč pri raziskavi.
Pol jih je izbralo skodelico, druga polovica pa čokolado.
Obe nagradi so torej ocenjevali podobno.
Drugi študenti so najprej dobili skodelico,
potem pa možnost, da jo zamenjajo za čokolado,
a le 11 % je to želelo storiti.
Tretja skupina je najprej dobila čokolado
in večina je ni hotela zamenjati.
Z drugimi besedami: skoraj vsi študenti so večjo vrednost dali
nagradi, s katero so začeli.
Deloma je to povezano s tem, kako hitro tvorimo povezave
med zavedanjem sebe in stvarmi, ki jih imamo za svoje.
To se vidi celo na ravni nevronov.
V nekem poskusu so znanstveniki skenirali možgane udeležencev,
medtem ko so različne predmete razporejali bodisi v košaro "moje"
bodisi v košaro z oznako "Alexovo".
Ko so udeleženci potem gledali "svoje" stvari,
so možgani kazali večjo dejavnost
v območju, ki se aktivira,
ko mislimo nase.
Drugi razlog, da imamo radi svoje stvari,
je v tem, da od zgodnjih let verjamemo, da imajo posebne lastnosti.
Psihologi so to dokazali z iluzijo,
ko so tri- do šestletnike prepričali, da imajo kopirni stroj,
ki lahko napravi popolne kopije česarkoli.
V izbiri med najljubšo igračo
ali njeno točno kopijo
je večina otrok izbrala original.
Pravzaprav so se zgrozili nad možnostjo, da bi domov odnesli kopijo.
Tega magičnega odnosa do stvari se ne odvadimo.
Vztraja v odraslosti in postaja vse bolj dodelan.
Pomislite na vrednost, ki jo pripisujemo stvarem,
ki so bile last zvezdnikov.
Kot bi kupci verjeli, da bodo kupljeni kosi
imeli esenco prejšnjih zvezdniških lastnikov.
Iz podobnih razlogov se mnogi neradi ločimo od družinske dediščine,
saj ohranja povezanost z ljubljenimi, ki jih ni več.
Ta prepričanja lahko celo spremenijo naše dojemanje fizičnega sveta
ter spremenijo naše športne sposobnosti.
Udeležencem nedavne študije so povedali, da uporabljajo palico za golf,
ki je nekoč pripadala prvaku Benu Curtisu.
Med poskusom so menili, da je luknja kak centimeter večja,
kot so to menili udeleženci kontrolne skupine s standardno palico,
in prva skupina je ciljala nekoliko bolje.
Čeprav se občutek za imetje pojavi zgodaj, tudi kultura igra določeno vlogo.
Nedavno so odkrili, da ljudstvo Hadza iz severne Tanzanije,
ki je izolirano od moderne kulture,
ne kaže občutka imetništva.
Morda zato, ker živijo v enakopravni družbi,
kjer se skoraj vse deli.
Po drugi strani naša navezanost na stvari včasih gre predaleč.
Del razlogov za motnjo kopičenja stvari je pretiran občutek odgovornosti
in zaščitniškega odnosa do lastnine.
Zato ljudje s to motnjo težko kaj vržejo stran.
Ugotoviti pa moramo še,
kako se odnos do lastnine
spreminja z vzponom digitalne tehnologije.
Mnogi so napovedali zaton fizičnih knjig in glasbe,
a to se za sedaj zdi preuranjeno.
Morda bo vedno nekaj posebno zadovoljujočega
v držanju stvari v rokah in védenju, da so naše.