В четвертому тисячолітті до н.е.
царі Месопотамії записали та розтлумачили свої сни на воскових дощечках.
Тисячу років опісля
давні єгиптяни написали книгу снів,
де перерахували тисячу загальних сновидінь та їхніх значень.
Минули роки,
та ми досі не зупинилися в нашій подорожі до розуміння, чому ми бачимо сни.
Після великої кількості наукових досліджень,
технологічного прогресу
та завзятості,
у нас досі немає чітких відповідей, та ми маємо цікаві теорії.
Ми бачимо сни, щоб здійснити наші мрії.
На початку 1990-тих
Зиґмунд Фрейд припустив, що всі наші мрії, разом із кошмарами -
це низка зображень із нашого буденного свідомого життя,
вони мають також символічні значення,
пов'язані із виконанням наших підсвідомих бажань.
Фрейд припустив, що все, що ми пам'ятаємо, коли прокидаємося зі сну -
це символістичне відображення
наших несвідомих примітивних думок, стимулів та бажань.
Фрейд вірив, що аналізуючи ті елементи, які ми запам'ятали,
несвідомий зміст буде відкрито нашій свідомості,
психологічні проблеми, причиною яких є стримання,
можна розглянути й розв'язати.
Ми бачимо сни, щоб пам'ятати їх.
Щоб продуктивніше виконувати деякі розумові завдання,
спати - добре,
але бачити сни ще краще.
У 2010 році дослідники виявили,
що учасники набагато краще проходять 3-D лабіринт,
якщо вони дрімали та бачили лабіринт уві сні перед другою спробою.
Фактично, вони в десять разів краще проходять його,
ніж ті, хто лише думав про лабіринт, проте не спав між спробами,
та ті, хто дрімав, але їм не снився лабіринт.
Дослідники припускають, що певні процеси пам'яті
можуть відбуватись, доки ми спимо,
і наші сни є сигналом, що ці процеси відбуваються.
Ми бачимо сни, щоб забувати.
10 тисяч трильйонів нервових зв'язків
становлять структуру вашого мозку.
Їх створює все, про що ви думаєте, та все, що робите.
Нейробіологічна теорія сновидінь 1983 року під назвою "зворотнє запам'ятовування"
стверджує, що під час сну та переважно під час стадії швидкого сну,
нова кора головного мозку перевіряє ці нервові зв'язки
та викидає непотрібні.
Без цього процесу забування,
результатом якого є сни,
ваш мозок був би наповнений непотрібними зв'язками,
і паразитичні думки зруйнували б необхідне мислення,
яке вам потрібне, доки ви не спите.
Ми бачимо сни, щоб наш мозок працював.
Теорія постійної активації припускає, що сни є результатом
потреби мозку постійно зміцнювати та створювати довгострокові спогади,
щоб функціонувати належним чином.
Тож коли зовнішня інформація падає нижче певного рівня,
коли ви не спите,
ваш мозок автоматично вмикає
генерування даних із сховищ пам'яті,
котрі з'являються вам у формі думок та відчуттів,
які ви переживаєте у снах.
Іншими словами,
ваші сни можуть бути випадковою заставкою, котру увімкнув ваш мозок,
щоб повністю не вимкнутися.
Ми бачимо сни, для повторення.
Сни, в яких відбуваються небезпечні чи загрозливі ситуації, дуже типові,
і теорія повторення примітивних інстинктів
стверджує, що зміст сну має вирішальне значення для його цілей.
Чи це тривожна ніч, коли вас у лісі переслідує ведмідь,
чи ви боретеся із ніндзя в темному провулку,
ці сни дають вам змогу практикувати інстинкти боротьби чи польотів,
тримати їх напоготові, якщо вони знадобляться вам у реальному житті.
Та це не завжди має бути неприємно.
Наприклад, сни про привабливого сусіда
можуть дати практику репродуктивному інстинкту.
Ми бачимо сни, щоб вилікуватись.
Передатчики стресу в мозку є менш активними
протягом фази швидкого сну,
навіть у снах з травматичними досвідом,
що змушує деяких дослідників говорити,
що ціль сновидінь - загострити відчуття болю,
внаслідок чого наступає психологічне зцілення.
Перегляд травматичних подій у снах із меншим стресом
може дати чіткіші дані
та розширити можливості для їх обробки психологічно здоровими способами.
Люди із порушенням настрою та ПТСР мають проблеми зі сном,
тому вчені вважають, що брак сновидінь
може бути вирішальним фактором для їхньої хвороби.
Ми бачимо сни, щоб розв'язати проблеми.
Необмежений реальністю та правилами звичайної логіки,
у сновидіннях розум може створити численні сценарії,
щоб допомогти знайти проблеми
та сформувати рішення, до яких ви не додумались, коли не спали.
Джон Стейнбек назвав це радою сну
і продемонстрував
ефективність сновидінь у розв'язанні проблем.
Саме так відомий хімік Авґуст Кекуле
відкрив структуру молекули бензолу.
І саме тому деколи найкраще рішення проблеми -
лягти й поспати, відклавши рішення до ранку.
І це лише кілька відомих теорій.
Технології дають нам більше можливостей зрозуміти мозок,
тож, можливо, одного дня,
ми визначимо чітку причину.
Та доки настане той час, нам залишається лише продовжувати споглядати сни.