[Din hjärna och mat]
Om man sög ut all vätska från hjärnan
och bröt ner den till dess näringsmässiga beståndsdelar,
hur skulle det se ut?
Det mesta av den uttorkade hjärnans vikt skulle komma från fetter,
som också kallas lipider.
I den övriga hjärnmassan skulle du hitta proteiner och aminosyror,
spår av mikronäringsämnen
och glukos.
Hjärnan är förstås mer än summan av dess beståndsdelar,
men varje komponent har en distinkt påverkan på funktion,
utveckling,
humör
och energi.
Så den där paltkoman efter lunch,
eller piggheten sent på kvällen som du kanske känner,
skulle helt enkelt kunna vara matens effekt på din hjärna.
Bland fetterna i din hjärna är omega 3 och omega 6 superstjärnorna.
Dessa essentiella fettsyror,
som har kunnat kopplas till förebyggande av degenerativa hjärnsjukdomar,
måste komma från vår kost.
Att äta omegarik mat
som nötter,
fröer
och fet fisk,
är avgörande för skapande och underhåll av cellmembran.
Och fastän omegafetter är bra för hjärnan,
kan långvarig konsumtion av andra fetter, som transfetter och mättade fetter,
äventyra vår hjärnhälsa.
Samtidigt påverkar proteiner och aminosyror,
tillväxtens och utvecklingens byggstenar,
hur vi mår och beter oss.
Aminosyror innehåller förstegen till signalsubstanser,
de kemiska budbärare som bär signaler mellan neuroner
och påverkar saker som humör,
sömn
uppmärksamhet
och vikt.
De är en av anledningarna till att man känner sig lugn efter pasta
eller mer alert efter en proteinrik måltid.
De komplexa kombinationerna av kemiska föreningar i maten
kan stimulera hjärncellerna att frisläppa humörändrande noradrenalin,
dopamin
och serotonin.
Men att komma åt hjärncellerna är klurigt,
och aminosyrorna måste tävla om begränsad tillgång.
En kost med varierade livsmedel upprätthåller en balanserad kombination
av hjärnbudbärare,
och håller humöret från att snedvridas i en eller annan riktning.
Likt andra organ i våra kroppar
mår hjärnan också bra av en jämn tillgång till mikronäringsämnen.
Antioxidanter i frukt och grönsaker
stärker hjärnans förmåga att bekämpa fria radikaler som förstör hjärnceller,
vilket gör det möjligt för hjärnan att fungera bra under längre tid.
Och utan kraftfulla mikronäringsämnen
som vitaminerna B6,
B12
och folsyra,
skulle våra hjärnor vara mottagliga för hjärnsjukdomar och mentalt förfall.
Spårämnen som järn,
koppar,
zink
och natrium
är också grundläggande för hjärnhälsa och tidig kognitiv utveckling.
För att hjärnan effektivt ska kunna omvandla och syntetisera
dessa värdefulla näringsämnen
behöver den bränsle, och mycket av det.
Och trots att hjärnan bara tar upp ungefär 2% av vår kroppsvikt,
så använder den upp till 20% av vår energi.
Det mesta av energin kommer från kolhydrater
som kroppen spjälkar till glukos, eller blodsocker.
Frontalloberna är faktiskt så känsliga för glukosminskning,
att förändringar i mental funktion är ett av de främsta tecknen
på näringsbrist.
Om man utgår från att vi får glukos regelbundet,
hur påverkar de olika typerna av kolhydrater våra hjärnor?
Kolhydrater finns i tre former:
stärkelse, socker
och fibrer.
På de flesta näringsdeklarationer
klumpas de ihop till ett totalt kolhydratvärde
men mängden socker och fiber i förhållande till den totala mängden
påverkar hur kroppen och hjärnan reagerar.
Ett högglykemiskt livsmedel som vitt bröd,
orsakar en snabb ökning av glukos i blodet
och sedan kommer svackan.
Blodsockret rasar, och med det vårt humör och koncentrationsförmåga.
Havre, spannmål och baljväxter ger däremot en långsammare glukoshöjning
vilket ger en stadigare uppmärksamhetsnivå.
För att upprätthålla hjärnkraften
är det avgörande att välja en varierad och näringsrik kost.
När det handlar om vad du tuggar och sväljer,
har dina val en direkt och långvarig effekt
på det mest kraftfulla organet i din kropp.