Kutatásaimról szeretnék beszélni,
hogy mit jelent életünkben a technika,
nem csak arról, hogyan hat közvetlenül az életünkre,
hanem tágabb kozmikus hatásairól történelmünk folyamán,
és helyünkről a világban.
Mi ez a dolog?
Mi a jelentősége?
Végigmegyek az én kis történetemen,
hogy mit derítettem ki róla.
Először az elnevezést kutattam,
a technológia kifejezés történetét.
Az USA-ban országértékelő beszédet tart
minden elnök 1790 óta.
Mindegyik egyfajta összegzés
az USA számára fontosabb dolgokról a tárgyévben.
Ha a technológia szót keressük, 1952-ig nem fordul elő bennük.
A technológia valahogy hiányzott mindenki gondolataiból
1952-ig, ami történetesen az én születési évem.
Természetesen, technológia létezett már előtte is,
de nem tudatosítottuk magunkban.
Egyszer csak ráeszméltünk erre az erőre az életünkben.
Kerestem, hogy mikor használták először a technológia szót.
1829-ben történt.
Egy előadássorozat tantervében használta valaki
mint művészetek, mesterségek és iparágak összesítő kifejezését.
Technológiának nevezte.
Ez a szó legelső használata.
Mi ez, ami elemészt minket,
s ami mindannyiunkat foglalkoztat?
Alan Kay meghatározása:
a technológia, technika bármi, amit születésünk óta föltaláltak.
(Nevetés)
Ez az általános elképzelés a technológiáról.
Minden, ami újdonság.
Nem az utak és a penicillin,
sem a gumikerék. Új dolgok.
Danny Hillis barátom is hasonlóan fogalmaz:
a technológia az, ami még nem egészen működik.
(Nevetés)
Ismét újdonságnak értelmezik.
De tudjuk, hogy nem csak erről van szó.
Sokkal régebbre nyúlik vissza.
Hangsúlyozom, hogy sokkal régebbre utal.
A technika egy másik megközelítéséhez
képzeljünk el egy technika nélküli világot.
Ha minden technikát eltávolítunk a mai világból –
de tényleg mindent: a borotvapengétől a szövetig,
akkor fajunk nem sokáig élne.
Milliárdnyian halnánk meg nagyon gyorsan.
A farkasok nyakunkra jönnének: védtelenek lennénk.
Nem tudnánk elég élelmet termeszteni.
Még a vadászó-gyűjtögető népek is használtak primitív eszközöket,
volt minimális technikájuk,
nem sok, de volt.
Ha tanulmányozzuk a vadászó-gyűjtögető törzseket,
az ősemberre hasonlító Neander-völgyit,
akkor érdekes dolog derül ki a technika nélküli korról:
nézzük az átlagéletkor-görbét.
Nem találtak soha
40 évesnél idősebb Neander-völgyitől származó csontmaradványt.
A vadászó-gyűjtögetők átlagéletkora 20-30 év volt.
Kevés volt a gyerek a nagy halálozási ráta miatt,
és kevesen élték meg az idős kort.
Tehát a profil a mostani San Francisco lakótelepeihez volt hasonló:
sok volt a fiatal.
Ha közelebbről megnézzük "Jé, mindenki egészséges!"
Mert fiatalok.
Ez jellemezte a vadászó-gyűjtögető törzseket is:
az ősemberek várható életkora 30 év volt.
Nagyszülők nélküli világ volt.
Ők pedig nagyon fontosak,
hiszen ők adják át a kulturális fejlődést s az információt.
Képzeljenek el egy világot, ahol mindenki 20-30 éves.
Mennyit lehet tanulni?
Egy élet alatt sem lehet eleget tanulni,
mert nagyon rövid,
s nincs ki átadja, amit mégiscsak megtanulunk.
Ez egy lehetséges nézőpont.
Az élet rövid volt.
Antropológusok szerint
a vadászó-gyűjtögető törzsek zöme
azzal a kevés technikával
sem töltött sok időt a szükséges élelem beszerzésével:
3-6 órát naponta.
Ezt nevezik eredeti jóléti társadalomnak.
Rövid munkanapjuk volt.
Hozzájutottak elég élelemhez.
Mikor a hiány megjelent –
egyszer hopp, máskor kopp és az aszály –,
akkor az emberek éheztek.
Ezért nem voltak hosszú életűek.
A technikával,
ilyen egyszerű kőszerszámokkal –
akár olyan kicsikkel, mint ez –
az ősember csoportokban kihalásig irtotta az állatokat.
Kb. 250 nagytestű állatfajt irtottak ki Észak-Amerikában
megjelenésük után, 10 000 éve.
Jóval az ipari forradalom előtt
az ember globálisan hatott a bolygóra
csekély technikával is.
Az ősember másik felfedezése a tűz volt.
Tűzzel területet tisztítottak meg,
s megint, ez hatott a legelők és egész kontinensek ökológiájára.
A tüzet főzésre használták,
s ez tette lehetővé, hogy mindent megegyünk.
Ez mcLuhani értelemben külső gyomor volt;
abban az értelemben,
hogy fogyasztásra alkalmassá váltak nyersen ehetetlen dolgok.
Tűz nélkül nem tudtunk volna túlélni.
Testünk alkalmazkodott az új étrendekhez.
A testünk megváltozott az elmúlt 10 000 évben.
Tehát kezdetleges technikával
egy körülbelül 10 000 fős népesség
– mint a teljes Neander-völgyi népesség –
ugrásszerűen bővülni kezdett.
A nyelvek kb. 50 000 évvel ezelőtti megjelenésével
a népesség megnőtt,
és hirtelen a bolygó uralkodó faja lett.
Vándoroltak az egész világon
2 km/év sebességgel,
míg több tízezer év után
elfoglaltunk a bolygón minden vízgyűjtő területet,
és a legdominánsabb faj lettünk
nagyon kevés technológiával.
Már abban az időben, a mezőgazdaság megjelenésével
8 000–10 000 évvel ezelőtt
észrevettük a klímaváltozást.
A klímaváltozás nem újdonság, csak a mértéke változott.
Már a mezőgazdaság korában is volt klímaváltozás.
Tehát már kevés technika bevezetése is átformálta a világot.
Ez azt jelenti, és ezt próbálom elmondani,
hogy a technológia lett a legnagyobb erő a világon.
A minket körülvevő dolgok, melyek alakítják életünket,
visszavezethetők
valamely új technológia bevezetésére.
Tehát a legnagyobb erő,
mely valaha rászabadult e bolygóra,
olyan mértékben,
hogy a technológia vált a lényegünkké.
Mi alkottuk meg az emberiségünket
és minden velünk kapcsolatos gondolatot.
Feltaláltuk önmagunkat.
A háziasított állatok közül
mi magunk vagyunk a legfontosabbak.
Az emberiség a legnagyobb találmányunk.
De még nincs befejezve.
Még fejlesztünk.
A technológia lehetővé teszi,
hogy folyamatosan megújuljunk.
Ez nagyon-nagyon nagy erő.
Az emberiség és a technológiánk,
minden alkotásunk, életünkben szereplő kütyüink
gyűjtőneve a technika.
Ez a világunk.
Ideiglenes meghatározásom a technológiára:
"minden hasznos dolog, amit emberi elme alkot".
Nem csak kalapácsok és kütyük, mint pl. a laptop,
hanem a törvény is.
Persze a városok is, melyek megkönnyítik életünket.
Ez a dolog elménk alkotása,
ugyanakkor kozmikus eredetű.
Kapcsolódik.
A technológia eredete és gyökerei az ősrobbanáshoz vezethetők vissza;
olyan értelemben, hogy részei az önszervező folyamatnak,
mely az ősrobbanással kezdődött, és galaxisokon és csillagokon át vezet
az életig, önmagunkig.
A korai univerzum három nagy fázisa:
az energia, amikor az energia volt az uralkodó erő,
később a domináns erő kihűlt, és megjelent az anyag,
majd négymilliárd évvel ezelőtt az élet megjelenésével
a domináns erő környezetünkben az információ lett.
Ez az élet:
információfeldolgozás,
mely átszervezett új rendet hozott létre.
Einstein kimutatta az anyag és energia lényegi azonosságát,
s a kvantum-számítástechnika új tudománya
szerint az entrópia és az információ,
az anyag és az energia mind összefüggnek.
Egy hosszú kontinuumot alkotnak.
Ha a megfelelő rendszerbe energiát viszünk be,
akkor hőveszteség, entrópia, és extrópia keletkezik,
ez pedig rend.
Fokozott rend.
Honnan származik ez a rend?
Mélyen a múltból.
Tulajdonképp nem tudjuk.
Tudjuk, hogy az univerzum önszerveződése
hosszan tartó folyamat,
és a galaxisokkal kezdődött.
Megtartották e rendet milliárd évekig.
A csillagok atommaghasadással működő gépek,
melyek önszerveződők és több milliárd éve tartják fenn magukat.
Rend a világ extrópiája ellen.
A virágok és a növények azonosak,
a technológia pedig valójában az élet kiterjesztése.
A megfigyelhető tendencia a következő:
az egy grammra és másodpercre vetített
átfolyó energiamennyiség
folyamatosan nő.
Az energia nő e kis szekvencián.
Az életen áthaladó energia egy grammra és másodpercre vetítve
nagyobb, mint egy csillag –
a csillag hosszú élettartama miatt.
Az életenergia sűrűsége nagyobb, mint a csillag esetében.
A legnagyobb energiasűrűség,
melyet az univerzumban találunk
a PC csipjében van.
Az ott folyó energia grammra és másodpercre vetítve nagyobb
a bárhol máshol tapasztaltnál.
Ezzel arra utalok,
hogy ha a technika fejlődését szeretnénk látni,
akkor ezt a pályát követve kijelenthetjük:
"Az energia sűrűbb lesz, arra fejlődik."
Vettem pár hasonló dolgot,
és tanulmányoztam fejlődésük görbéjét.
"Mik az általános trendek a fejlődésben?"
A dolgok a komplexitás fele tartanak,
nő a sokrétűség, a szakosodás, az érzelem, a mindenhol jelenlét,
és legfontosabb az elmozdulás a fejlődés felé.
Ugyanez van a technológiában is.
Erre tart a technológia.
Tkp. a technológia gyorsítja az élet minden területét.
Ez történik előttünk.
Az élet sokrétűsége tükröződik a teremtett dolgok sokféleségén.
Az élet egy általános sejttel kezdődik,
amely majd szakosodik.
Szövet-, izom- és agysejtjeink vannak.
Ugyanez történik a kalapáccsal is,
először általános, majd célszerszám lesz.
Az életnek hat birodalma létezik:
a technológiára gondolhatunk, mint hetedik életbirodalomra.
Kitörés a humán formából.
A technológiának megvan a saját folyamata, mint mindennek, mint az életnek.
Pl. most a felhasznált energia 3/4-ét
a technika fenntartására fordítjuk.
A szállításra, nem a személyszállításra,
hanem a gyártott és vásárolt dolgokéra.
Az "akar" szót használom. A technológia akar.
Ez egy robot, amelyik energiaforrásra akar csatlakozni.
A cica több élelmet akar.
A baktérium, melynek nincs tudata,
a fényre akar menni.
Valami ösztönzi. A technológiát is hajtja valami.
Ugyanakkor adni akar nekünk valamit,
ez pedig a haladás.
Vehetünk bármilyen görbét, mind felfele mutat.
Nem vitatott a haladás,
ha leszámítjuk a költségeit.
Ez sok mindenkit zavar,
a fejlődés valóság, de kíváncsiak vagyunk és kérdezzük:
mi ennek a környezeti ára?
Megszámoltam a házamban a műszaki cikkek fajtáit,
és 6 000-et találtam,
másoknál 10 000 található.
VIII. Henrik angol királynak halálakor
18 000 cikke volt a háztartásában,
de az egész Anglia vagyona volt.
(Nevetés)
Ezzel az egész Angliányi vagyonából
Henrik király nem tudott venni semmi antibiotikumot,
nem vehetett hűtőgépet,
sem ezer mérföldes kirándulást.
Míg ez a riksás ember Indiában spórolhat, és vehet antibiotikumot,
és vehet hűtőt.
Megveheti azokat a dolgokat, amiket Henry király egész vagyonával nem tehetett.
Ez a fejlődés.
A technológia önző és nagylelkű.
Ez a konfliktus, feszültség mindig velünk lesz.
Néha azt teszi, amit akar,
máskor nekünk dolgozik.
Összezavarodunk, mit gondoljunk
az új technológiától.
Ma a szokásos álláspont új technológia megjelenésekor,
hogy megbeszéljük az elővigyázatosság elvét,
ami nagyon elterjedt Európában.
Azt mondja: "ÁLLJ".
Mikor találkozol új technológiával, állj meg,
míg meg nem győződsz róla, hogy nem káros."
Ez nem vezet sehova.
Én a pro-aktivitás híve vagyok,
ami azt jelenti: alkalmazd a technikát.
Próbáld ki.
Természetesen az elővigyázatosságot
betartva előzd meg a kockázatot.
Mérlegeld mindig, ne csak egyszer,
hanem mindig.
Mikor eltér a várttól,
akkor vizsgáld meg a kockázatot,
nem csak az új, hanem a régi dolgok esetében is.
Meg kell javítani, de valószínűbb,
át kell helyezni.
Keresni egy új alkalmazást neki.
Az atomenergia, a maghasadás rossz dolog,
ha bombát gyártunk belőle.
De nagyon jó dolog, ha átalakítjuk
a fenntartható atomenergiát
villamos energiává, és nem szenet égetünk.
Ha van egy rossz ötletünk,
akkor nem az ötletelést szüntetjük meg,
és nem a gondolkozást állítjuk le.
A válasz egy rossz ötletre –
pl. a volfrámizzós égő –
egy jobb ötlet.
Tehát mindig a jobb ötlet a válasz
a nem kedvelt technológiára;
az alapjában véve jobb technológia.
Bizonyos értelemben a technológia
jobb ötleteket generál,
ha ilyen értelemben gondolhatunk rá.
DDT kiszórása rossz ötlet,
de házakra permetezve
semmi nem véd jobban malária ellen –,
esetleg a DDT-vel átitatott szúnyogháló.
Ez valóban jó ötlet a technológiának köszönhetően.
Emberként a feladatunk, hogy gondozzuk gondolatainkat,
találjunk nekik barátokat,
jó feladatot.
Minden technológia kreatív erő,
mely keresi a legjobb lehetőséget.
Ez itt a fiam.
(Nevetés)
Nincsenek rossz technológiák,
mint ahogy rossz gyerekek sincsenek.
Nem mondjuk, hogy a gyerekek semlegesek vagy pozitívak.
Meg kell találni a megfelelő helyüket.
Tehát a technológia hosszú távon
kiterjesztett fejlődést jelent az idők kezdetétől,
növények és állatok felfedezésével,
az élet és az elme fejlődésével –
folyamatosan növekvő változatosságot jelent:
nagyobb sokrétűséget, több lehetőséget ad,
nő a választás, az esély, a lehetőség és a szabadság.
Ezt nyújtja állandóan a technológia.
Ezért költöznek az emberek faluról városba,
mert mindig vonzódnak a nagyobb választékhoz
és lehetőségekhez.
Tudatában vagyunk az árának.
Fizetünk ezért, tudatában vagyunk ennek,
megfizetjük a nagyobb szabadságot,
választékot és lehetőséget.
Még a technológia is igényli a tiszta vizet.
Lehet a technológia teljesen ellentétes a természettel?
A technológia az élet kiterjesztése,
párhuzamos, és hozzáidomul
az élethez szükséges dolgokhoz.
Ezért szerintem a technológia szereti a biológiát,
ha engedélyezzük.
Az egymilliárd évvel ezelőtt indult hatalmas mozgalom
halad általunk és folytatódik.
Lehetőségünk van
hozzáigazodni a technikához,
ehhez a nálunk sokkal nagyobb erőhöz.
A technológia több mint a zsebekben levő dolgok összessége.
Több mint a kütyüink,
többet jelent, mint csak az emberi elme találmányait.
Része egy igazán nagyszerű történetnek,
mely évmilliárdokkal ezelőtt kezdődött.
Általunk valósul meg ez az önszerveződés.
Mi terjesztjük ki és gyorsítjuk.
Részesei lehetünk, ha hozzáigazodunk az általunk alkotott technikához.
Köszönöm a mai megtisztelő figyelmet.
(Taps)