♪ [zene] ♪
Az árszabályozásról szóló rész zárásaképp
az árszabályozásáról és a kommunizmusról,
azaz a tervgazdálkodásról lesz szó.
Rövid rész lesz, mert egyszerű gondolatról van szó.
Már megvizsgáltuk az árszabályozás
különböző piacokra gyakorolt hatását.
A kommunizmust tekinthetjük
az egyetemes árszabályozás rendszerének is.
Mindent az állam ellenőriz.
Minden termék árát az állam szabja meg.
Ha egyetlen árszabályozásnak is lehetnek rossz hatásai,
akkor mi történik, ha minden termék ára szabályozva van?
Nézzük.
Elevenítsük fel az árszabályozás,
az árplafon és árküszöb szabályozásának
főbb hatásait:
Hiány és többlet keletkezik attól függően,
hogy az ár a piaci ár alatt,
vagy a küszöbár a piaci ár felett van-e
Termékminőség-csökkenés, túl magas minőség,
pazarlás.
Sorban állás, egyéb keresési költségek.
Nyereség-kiesés a kereskedelemben, az erőforrások rossz elosztása.
A kommunizmus irányított gazdaság,
tekinthetjük egyetemes árszabályozási rendszernek,
ami minden egyes terméket érint.
Pontosan a fenti öt elem fordul elő
azokban az országokban, ahol teljes árszabályozás volt,
mint pl. a Szovjetunióban.
Gyakran előfordult egyes árucikkek hiánya,
míg más árukból felesleg volt.
Leginkább alacsony minőségű termékek, ritkábban pazarlóan magas minőségűek,
felesleges sorok és egyéb keresési költségek.
A Szovjetunió kommunista időszakában
gyakori volt, hogy a nők
átlagosan napi két órát álltak sorban,
hétköznapokon és hétvégéken is,
hogy fogyasztási cikkeket vásároljanak.
Ez egyértelmű kereskedelmi nyereségkiesés és az erőforrások rossz elosztása.
Nagyon gyakori volt a Szovjetunióban,
hogy sok erőforrást fordítottak a mezőgazdasági termékek előállítására,
de aztán nem volt teherautó, hogy a termékeket piacra szállítsa.
Gyakori volt, hogy úgy gyártottak rádiót,
hogy minden megvolt a gyártáshoz,
kivéve egyetlen alkatrészt,
s végül nem lehetett legyártani a rádiót.
Gondoljunk az USA-ban a 70-es években
a fűtőolaj körül kialakult helyzetre.
Az ország egyes részein sok fűtőolaj volt.
Annyira sok, hogy az emberek
a medencéiket is fűteni tudták,
míg az ország más részein
nem volt elég, és az emberek vacogtak az otthonaikban.
Az erőforrások ilyen jellegű
rossz elosztása volt a norma,
mindennapos eset volt
a Szovjetunióban a kommunizmus alatt,
azaz az irányított gazdaságban, vagy teljes árszabályozás rendszerében.
Ezek a kérdések az egész gazdaságot érintik.
Röviden, maga a kommunizmus
valójában a tervezett káoszt helyettesítette,
kaotikus gazdasági rendszer volt,
a piaci koordináció engedélyezése helyett.
Köszönöm.
Ezzel zárjuk az árszabályozásról szóló előadásainkat.
[Narrátor] Ha szeretné magát tesztelni, kattintson a kérdésekre.
Ha pedig készen áll a folytatásra, kattintson a következő videóra.