Sećate li se kada ste pali sa bicikla ili udarili čelom o oštar ćošak?
Povrede u detinjstvu su stvari koje bismo često voleli da zaboravimo,
ali naša tela često nose sećanja u obliku ožiljaka.
Šta su onda ove neželjene uspomene i zašto ih imamo tako dugo
nakon te neželjene posete hitnoj pomoći?
Ožiljke najčešće nalazimo na koži,
na delu koji izgleda nešto drugačije od normalne kože oko njega.
Ovo se često smatra nesrećnim deformitetom,
dok se u drugim slučajevima koristilo namerno nanošenje ožiljaka,
u tradicionalnim i modernim kulturama, da se označi obred prelaska
ili prosto za estetsku dekoraciju.
Ali razlika nije samo u izgledu.
Kada pogledamo tkivo zdrave kože pod mikroskopom,
vidimo ćelije koje vrše razne funkcije
i koje su povezane vanćelijskim matriksom ili ECM-om.
On se sastoji od strukturnih proteina poput kolagena
kog luče posebne ćelije, fibroblasti.
Dobro raspoređen ECM omogućava transport hranljivih materija,
komunikaciju i prijanjanje među ćelijama.
Ali kada se desi duboka rana, ovaj raspored se remeti.
Tokom procesa zarastanja, kolagen se smešta na mesto rane,
ali umesto strukture pletene korpe koja se može naći u zdravom tkivu,
nova ECM se raspoređuje samo u jednom pravcu,
što usporava međućelijske procese i smanjuje izdržljivost i elastičnost.
Da stvari budu gore,
izlečeno tkivo sadrži veću proporciju ECM-a nego pre,
čime se smanjuje njena ukupna funkcija.
Višak kolagena u koži remeti njene prvobitne funkcije,
poput stvaranja znoja,
kontrolisanja temperature tela
i čak i rasta dlaka.
Tkivo ožiljka je krhko, osetljivo na promene u temperaturi i opažajima,
i treba ga držati u vlažnom okruženju da bi se poboljšalo zarastanje.
Ovo prisustvo viška fibroznog vezivnog tkiva u organu
je poznato kao fibroza, a ako vam se naziv čini poznatim,
to je zato što naša koža nije jedini organ podložan ožiljcima.
Cistična fibroza je genetski poremećaj koji izaziva ožiljke na pankreasu,
dok pulmonarna fibroza podrazumeva ožiljke na plućima
koji za posledicu imaju kratak dah.
Ožiljci na srcu i taloženje ECM-a nakon srčanog udara
mogu da uspore kucanje srca i dovedu do većih srčanih problema.
Svim ovim bolestima je zajedničko to
što iako organi imaju neke od svojih prvobitnih funkcija,
tkivo ožiljka koje se stvori nakon rane
je uvek inferiorno u odnosu na tkivo koje menja.
Ipak, postoji nada.
Medicinski istraživači sada proučavaju šta prouzrokuje da fibroblasti
luče višak kolagena
i kako možemo regrutovati ostale ćelije u telu
da regenerišu i nastane oštećeno tkivo.
Saznanjem kako da bolje kontrolišemo zarastanje rana i stvaranje tkiva ožiljka,
možemo koristiti budžete od više milijardi dolara
koji se trenutno koriste za posledice ranjavanja
na mnogo efikasniji način
i tako pomognemo milionima ljudi da žive bolje i na zdraviji način.
Ali do tog trenutka, makar neki od naših ožiljaka
mogu da nam pomognu da se prisetimo da izbegavamo stvari koje su ih izazvale.