Sjećate li se kada ste pali s bicikla ili se udarili u glavu na oštar rub?
Ozljede u djetinjstvu su stvari koje bismo često najrađe zaboravili,
ali naša tijela često nose sjećanja u obliku ožiljaka.
Pa što su ti neželjeni suveniri i zašto ih tako dugo zadržavamo
nakon neželjenih putovanja na hitnu pomoć?
Najčešće mjesto gdje vidimo ožiljke je naša koža,
komad koji izgleda malo drugačije od normalne kože oko njega.
Često se ovo smatra nesretnim izobličenjem,
dok u drugim slučajevima, namjerno stvaranje ožiljaka je korišteno
u tradicionalnim i modernim kulturama, da bi označilo obred sazrijevanja
ili jednostavno radi estetskog ukrašavanja.
Ali razlika nije samo kozmetička.
Kada pogledamo zdravo kožno tkivo ispod mikroskopa,
vidimo stanice koje obavljaju različite funkcije
povezane sa vanstaničnom matricom, ili VSM.
Ona se sastoji od strukturalnih bjelančevina, kao kolagen,
kojeg luče specijalizirane stanice fibroblasta.
Dobro posložena VSM dozvoljava prijenos hraniva,
komunikaciju između stanica, i adheziju stanica.
Ali kada se pojavi duboka rana, ovaj aranžman je poremećen.
Za vrijeme procesa zacijeljenja rane, kolagen se ostavlja na mjestu rane,
ali umjesto formacije 'pletenja košare' pronađene u zdravom tkivu,
nova VSM je poravnana u jednom smjeru,
ograničavajući unutarstanične procese i smanjujući trajnost i elasticitet.
Da stvari budu gore,
zacijeljeno tkivo sadrži veći udio VSM nego prije,
reducirajući njenu cjelokupnu funkciju.
U koži, višak kolagena utječe na originalne funkcije,
poput stvaranja znoja,
kontroliranja temperature tijela
čak i rast dlake.
Tkivo ožiljka je fragilno, osjetljivo na promjene temperature i dodir,
i trebalo bi biti u vlažnom okruženju da se maksimizira liječenje.
Ovo postojanje viška fibroznog vezivnog tkiva u organu
je sada poznato kao fibroza, i ako vam je taj termin poznat,
to je zato što naša koža nije jedini organ osjetljiv na stvaranje ožiljaka.
Cistična fibroza je genetički poremećaj koji uzrokuje ožiljke gušterače,
dok je plućna fibroza stvaranje ožiljaka na plućima,
uzrokujući nedostatak zraka.
Ožiljci na srcu i nakupljanje VSM nakon srčanog udara
može ograničiti njegovo kucanje, što vodi do daljnjih problema sa srcem.
Što je zajedničko svim ovim stanjima
jest da unatoč tome što zadržavaju originalne funkcije,
tkivo ožiljka koje se formira nakon rane
je inferiorno izvornom tkivu koje zamjenjuje.
No, postoji nada.
Znanstveni istraživači sada proučavaju što potiče fibroblastne stanice
da luče prekomjerne količine kolagena
i kako možemo koristiti druge stanice tijela
u regeneraciji i ponovnom stvaranju oštećenog tkiva.
Učeći kako bolje kontrolirati zacjeljivanje i stvaranje tkiva ožiljka,
možemo koristiti multi-milijarderske budžete
koji se trenutno koriste da bi se tretirali posljedice ranjavanja
na puno učinkovitiji način,
i pomoći milijunima ljudi da žive bolje i zdravije živote.
Ali do tada, barem nam neki naši ožiljci
pomažu da se sjetimo izbjegavati te stvari koje ih uzrokuju.