Existuje jeden citát, který je obvykle připisován Marku Twainovi.
Zní "Lež oběhne půl světa,
zatímco pravda si teprve nasazuje boty."
Legrační na tom je,
že existuje pochybnost o tom, zda Mark Twain něco takové prohlásil,
což paradoxně tento citát potvrzuje.
Dnes je tento citát, nehledě na autora, pravdivější než kdykoliv předtím.
V minulých desetiletích jen pár periodik a televizních sítí
mělo globální dosah
a dostatečné zdroje k přímému získávání informací.
Mediální korporace jako Reuters a Associated Press,
které shromažďují a zprostředkovávají zprávy, byly vzácné.
Rychlost, se kterou se informace šíří dnes,
vytvořila ideální předpoklady pro fenomén, kterému se říká kruhové zpravodajství.
Jedná se o situaci, kdy noviny A vydají dezinformaci,
noviny B ji přetisknou
a noviny A pak citují B a označí je za zdroj této informace.
Ke kruhovému nebo falešnému potvrzování zpráv
dochází v případě,
když je opakovaně zveřejněna původně nepravdivá zpráva,
kterou následně další autoři považují za ověřenou mnoha zdroji.
Třeba v roce 1998 publikování článku v jednom pseudovědeckém plátku,
tvrdící, že povinné očkování dětí způsobuje autismus,
vedlo ke vzniku hnutí proti očkování,
bez ohledu na fakt, že původní zpráva
byla opakovaně zpochybněna vědeckou obcí.
Záměrně neočkované děti se v současnosti mohou nakazit nemocemi,
které byly v USA i Evropě téměř vymýceny.
Některá z těchto onemocnění jsou navíc smrtelná.
Ukažme si však méně děsivý příklad,
kdy některé satirické články záměrně napodobují ty skutečné
a mohou být brány vážně.
Třeba žertovný článek v renomovaném British Medical Journal s názvem
"Vynakládání energie adolescentů při hraní počítačových her nové generace"
byl zmíněn v seriózních odborných periodikách více než 400 krát.
Obsah tvořený uživateli, například wiki,
je rovněž častým přispěvatelem ke kruhovému zpravodajství.
Stále více autorů se spoléhá na tyto stránky při hledání odpovědí,
neověřená informace uvedená na wiki nalezne svou cestu do zveřejněného článku,
který pak může posloužit dané stránce k potvrzení původní informace.
Následkem toho je mnohem těžší odhalit chybná fakta.
Současný rozvoj komunikačních technologií
má obrovský přínos pro odstranění bariér
a volný přístup občanů k informacím.
Avšak naše touha po rychlých odpovědích
může převládnout nad touhou po jejich správnosti.
Když si toto zkreslení vynásobíme miliardami lidí po celém světě,
ke kterému navíc dochází okamžitě, je na místě velká opatrnost.
Vyhýbání se senzacechtivým médiím,
hledání kritiky podezřelých informací
a vystopování původního zdroje zprávy může pomoci zpomalit šíření lži,
a poskytnout pravdě více času k "nazutí bot"