Dobro jutro.
Moje ime je Nenad Duplančić i ja sam predsjednik i glavni izvrni direktor
Locus Technologies, sa sjeditem u San Franciscu, u Kaliforniji.
Čast mi je prezentirati na ovom prestinom događaju
i elim zahvaliti mom kolegi Dr. Davoru krlecu
to me pozvao biti dijelom ovog događaja uivo.
Moram reći da nisam naftni geolog,
ni stručnjak za odobalna (offshore) naftna buenja.
Ja sam građevinski inenjer i inenjer okolia
kao poduzetnik u softverskom poslovanju.
Ali ja znam puno o utjecajima na okoli i posljedicama koritenja nafte i plina.
Moja tvrtka pomae energetskim kompanijama
da bolje upravljaju i izvjećuju svojim podacima o onečićenju koje proizlazi
iz istraivanja nafte i ostalih energetski intenzivnih industrija.
Cijela moja karijera tijekom posljednjih 30 godina u SAD-u,
posvećena je bavljenju posljedicama na okoli
i utjecajima proizvodnje energije bilo kojeg tipa.
Tvrtka koju sam ja pokrenuo u Silicijskoj dolini je softverska tvrtka
koja upravlja ogromnim količinama podataka i informacija
podrijetlom iz industrijskog onečićenja vode, zraka i tla.
Usporavanje klimatskih promjena zahtijeva smanjenje količine stakleničkih plinova
koje unosimo u atmosferu a ne otvaranje novih izvora ugljika.
Zabrinjavajućim je vidjeti kako hrvatska Vlada forsira proiriti
offshore buenja na Jadranu bez odgovarajućih studija i priprema
pogotovo kada svjetski znanstvenici oglaavaju alarm o klimatskim promjenama
i potrebi za ukidanjem fosilna goriva.
Spaljivanje fosilnih goriva je to to nas je dovelo na rub klimatskih promjena.
Dakle, nema smisla intenzivirati daljnji razvoj nafte i plina
kada postoje druge opcije.
Offshore buenje donosi goleme rizike za Jadran,
njegove netaknute plae, i morski divlji svijet.
Izlijevanje nafte na području kakvo je Jadran bilo bi devastirajuće
za bogate ribarske industrije Hrvatske i Italije.
Ja ću se sada osvrnuti na nekoliko pitanja koja se odnose na offshore buenje
i njegove posljedice osobito na Jadranu.
Prvo je: Koje radnje su potrebne prije početka razmatranja naftnog istraivanja?
Brojne predradnje su neophodne prije nego se započne offshore istraivanje.
Gotovo niti jednu od tih radnji nije poduzela hrvatska Vlada do sada.
Neki od uobičajenih pripremnih koraka su:
Osnovna procjena postojeće flore i faune
unutar i oko potencijalnih područja ispitivanja i istraivanja,
procjena rizika, izvjeće o utjecaju na okoli, studija izvodljivosti,
geoloka i geotehnička studija morskog dna i sedimenata,
kopnena obalna infrastruktura za opsluivanje platformi,
kopneni obalni resursi, objekti za odlaganje i obradu opasnog otpada,
kakvi ne postoje u Hrvatskoj, na primjer.
Uspostaviti regulatorni okvir za zatitu okolia
i odlaganje otpada ako takav ne postoji u zemlji.
I obaviti pregled povijesnih brodskih olupina
i potopljenih gradova u području buenja.
Koji su specifični problemi u Jadranu?
Jadran je zatvoreno more i bilo kakvo izlijevanje nafte
bilo bi devastirajuće za lokalne industrije ribarstva i turizma.
Također, većina hrvatskog BDP-a dolazi od turizma
i bilo kakva teta na ekosustavu Jadrana imala bi razorne učinke na gospodarstvo,
ne samo u Hrvatskoj, već također u Italiji, Sloveniji, Crnoj Gori, i
potencijalno na druge mediteranske zemlje koje bi bile pod utjecajem izlijevanja.
Jedan incident poput onog koji se dogodio 2010. godine u Meksičkom zaljevu,
koji je 12 puta veći od Jadrana, bio bi dovoljan da uniti ekosustav
u malom, zatvorenom Jadranu, te ubije turizam i ribarske industrije.
Pogledajmo kakve ostale tehnologije koje se koriste prilikom buenja
imaju utjecaje na okoli.
Offshore operacije buenja stvaraju različite oblike onečićenja
koje imaju značajne negativne učinke na morski i ostali divlji svijet.
Gotovo u svakom koraku procesa postoji mogućnost za onečićenje.
Krenimo s buenjem: Učinci isplake (buačkog mulja).
Isplake uklanjaju krhotine koje dolaze s dna naftne buotine
i pomau spriječiti erupcije, djelujući kao brtvilo.
Isplake sadre otrovne metale, kao to su olovo, krom, cink, arsen,
iva, kao i kancerogene poput benzina, radioaktivnih materijala
i drugih onečićivača koji se isputaju u more.
Postoje različite vrste isplaka koje se koriste pri naftnom buenju,
ali sve od njih ispuaju kemikalije koje mogu utjecati na ivot mora.
Bilo da su na bazi ulja ili na bazi vode, one sadre visoko toksične kemikalije.
Jedna buačka platforma normalno ispusti vie od 19 tona isplake
i metalnih krhotina u more, unutar svog vijeka trajanja.
Za buačku aktivnost radi pridobivanja nafte i plina
sumnja se da doprinosi povienim razinama ive u ribama.
Pogledajmo učinke slojne vode.
Slojna voda je tekućina zarobljena pod zemljom
i prikupljena s naftom i plinom.
Ona čini oko 20% otpada povezanog s offshore buenjem.
Slojne vode uobičajeno imaju sadraj nafte od 30-40 čestica na milijun.
Ostali učinci istraivanja.
Ostali čimbenici također mogu utjecati na morski biljni i ivotinjski svijet.
Offshore istraivanje uključuje ispaljivanje "zračnih topova"
koji stvaraju seizmičke zvučne valove koji mogu ubiti ribe i druga morska bića,
otetiti sposobnost sluha različitih morskih vrsta,
i mogu dovesti do nasukavanja morskih sisavaca.
Već smo vidjeli kako se neto od toga dogodilo u Hrvatskoj
tijekom skoranjih seizmičkih istraivanja.
Vano je napomenuti da se vie isplake i drugih fluida ispusti u more
tijekom istraivačkog buenja nego u fazi eksploatacijskog buenja.
Istraivačke buotine su općenito na većoj dubini,
buenje se vri sporije, i buotine su veće u promjeru.
Ostali učinci offshore naftnih platformi:
One mogu privlačiti i ubijati morske ptice putem fizičkih kolizija,
ili spaljivanjem u baklji platforme, te putem nafte koja istječe.
Platforme uzrokuju navigacijske probleme
i predstavljaju rizik za opasnosti od sudara.
Baklje platformi proizvode crni ugljik
koji doprinosi klimatskim promjenama i onečićenju zraka.
Tu su i problemi s invazivnim vrstama
koje moguće ne postoje na mjestu buenja, prije nego to ono započne.
Reakcija faune morskog dna na onečićivače je pokazala da prati utvrđene obrasce
po kojima je moguće velikobrojno obitavanje pojedinih vrsta
blizu izvora onečićenja uslijed učinka organskog obogaćivanja,
ili pak smanjen broj pojedinih vrsta u blizini instalacije.
Razgovarajmo o neispravnim platformama. Među svim poduhvatima u svijetu
offshore buenje moe se rangirati kao jedno od najrizičnijih ulaganja.
Česti kvarovi su vrlo uobičajeni.
Svjedoci smo nekoliko spektakularnih izlijevanja nafte u posljednjih 25 godina.
Najveće je bilo katastrofa uslijed eksplozije Deepwater Horizon-a
2010. godine koje je ispustilo oko 200 milijuna galona nafte u Meksički zaljev
i do danas je kotalo 40 milijardi dolara
da bi se očistile sve kontaminirane plae i obalne močvare.
Izlijevanje je ubilo ptice, ribe, i morske sisavce,
opustoilo rekreacijom i ribolovom temeljena gospodarstva u dravama Zaljeva.
Međutim, veći utjecaj moguće je od kontinuiranih emisija
od operacija na platformama na more, na morsko dno, i na zrak oko njih.
Idemo odgovoriti na pitanje da li postoji
bilo kakva razlika između istraivanja i eksploatacije nafte u odnosu na plin.
Jednake buačke platforme se koriste pri buenju za naftu i za plin.
Dovretak metodologija buotine
razlikovat će se sukladno zahtjevima proizvodnog pogona.
to se tiče utjecaja na okoli tijekom ispitivanja i istraivanja
iz plinskih ili naftnih buotina, praktički ne postoji razlika.
Većina naftnih buotina proizvede neto prirodnog plina
a većina buotina plina proizvede poneto nafte i/ili kondenzata prirodnog plina.
U većini svih slučajeva prirodni plin je nusproizvod proizvodnje nafte.
Upravo kako i skidanje poklopca s bočice Coca-Cole proizvede i plin i tekućinu.
Platforme za pridobivanje prirodnog plina
imat će cjevovode do obale kojima će transportirati plin,
budući da će količine koje će prikupljati biti dovoljne da bi bile profitabilne.
U Jadranu ovo stvara jo jedan problem za okoli - cjevovodi.
Osobito u srednjem i junom dijelu Jadrana
bit će teko izgraditi cjevovode a isključivo plinsko istraivanje
moglo bi biti jednako tetno kao i naftno istraivanje u slučaju Jadranskog mora.
Ovim zaključujem moju prezentaciju. Hvala Vam puno i elim Vam ugodan dan.