Osnovna funkcija telesne masti je skladištenje rezervi hrane.
U praistorijska vremena, prirodnom selekcijom birani su genotipi
koji bi mogli da prežive teške uslove tako što skladište najviše masti.
Kako je većim delom ljudske istorije hronična neuhranjenost bila standard,
razvili su se geni koji favorizuju skladištenje masti.
Kada su telesne masti postale problematične?
Negativni uticaji preterane težine nisu primećeni u medicinskoj literaturi
sve do 18. veka.
Tadašnji razvoj tehnologije zajedno sa merama javnog zdravstva
za posledicu imao je poboljšanje količine, kvaliteta i raznovrsnosti hrane.
Održivo obilje dobre hrane omogućilo je da zdravije stanovništvo
ekonomski procveta.
Povećao se učinak, a samim tim i količina slobodnog vremena
i obim strukova.
Do sredine 19. veka, višak kilograma ili gojaznost,
bio je prepoznat kao uzrok pogoršanog zdravlja,
a jedan vek kasnije, proglašen je i smrtonosnim.
Koja je razlika između viška kilograma i gojaznosti?
To nam pokazuje jednačina zvana ITM, indeks telesne mase.
Na primer, ako neko ima 65 kilograma
a visok je 150cm,
znači da mu je ITM oko 29.
Gojaznost je stanje viška telesne masti
koje se javlja kada je ITM kod neke osobe iznad 30,
tik iznad granice viška kilograma, od 25 do 29,9.
Dok ITM može biti koristan da se odredi zdrava težina,
pravi procenat telesne masti zapravo se jedino može utvrditi
kad se uzmu u obzir informacije poput obima struka
i mase mišića.
Na primer, sportisti prirodno imaju više vrednosti ITM.
Kako neko postane gojazan?
U samoj osnovi, do gojaznosti dolazi kroz energetsku neravnotežu.
Ukoliko je unos kalorija
veći od energije koja se proizvede fizičkom aktivnošću,
telo skladišti višak kalorija kao mast.
Do ove neravnoteže uglavnom dolazi kroz kombinaciju faktora
i izbora.
Odrasle osobe bi trebalo da vežbaju najmanje 2,5 sata nedeljno,
a deca jedan sat dnevno.
Ali na svetskom nivou, svaka četvrta odrasla osoba
i 8 od 10 adolescenata nije dovoljno aktivno.
Prerađena hrana bogata kalorijama kao i porcije koje rastu
zajedno sa ubedljivim reklamama
dovode do pasivnog prejedanja.
Manjak resursa,
kao i nedostatak pristupa zdravoj, pristupačnoj hrani
stvaraju još veći rizik u nerazvijenim zajednicama.
Ipak, ulogu igra i naša genetika.
Istraživanja na porodicama i razdvojenim blizancima
pokazala su jasnu posledičnu naslednu povezanost sa gojenjem.
Skorašnja istraživanja takođe su pokazala vezu između gojaznosti
i varijacija u vrstama bakterija koje žive u našim sistemima za varenje.
Bez obzira na uzrok, gojaznost je globalna epidemija u porastu.
Ona značajno povećava verovatnoću raznih bolesti,
poput dijabetesa,
srčanih bolesti,
moždanog udara,
visokog krvnog pritiska
i raka.
Ona pogađa bez obzira na godište, rod i socioekonomsku grupu,
u razvijenim i nerazvijenim zemljama.
Sa porastom od 60% u dečjoj gojaznosti širom sveta tokom samo dve decenije,
problem je previše značajan da bi se ignorisao.
Kada osoba jednom postane gojazna, put do oporavka postaje znatno teži.
Promene u hormonima i metabolizmu
značajno smanjuju reakcije tela na prejedanje.
Nakon gubitka težine, prethodno gojazna osoba sagoreva manje kalorija
radeći iste vežbe
kao osoba koja prirodno ima istu težinu,
zbog čega je mnogo teže rešiti se viška sala.
A kako se ljudi goje,
šteta naneta kanalima za komunikaciju mozgu značajno otežava
da meri unos hrane i skladištenje sala.
Ipak, postoje dokazi
da pravilno praćene dugotrajne promene u ponašanju
mogu da dovedu do poboljšanja kod bolesti povezanih sa gojaznošću.
A gubitak kilograma koji nastaje kroz održive promene životnog stila
ili invazivne poduhvate poput barijatrijske operacije,
može da poboljša insulinsku otpornost i smanji upale.
Ono što je bilo prednost za preživljavanje sada radi protiv nas.
Kako svetska populacija nastavlja da se usporava i goji,
kretanje i svesna ishrana ka zdravijoj telesnoj težini
ključni su za našu dobrobit.
Kako epidemija pogađa svaku zemlju na svetu,
iz raznih društveno-ekonomskih razloga,
gojaznost se ne može posmatrati kao izolovan problem.
Postojanje više globalnih mera prevencije
je ključno da bi se kontrolisala težina ovog sveta.