♪ [zene] ♪
- [Tyler] A legutóbbi előadásunkban kimutattuk, hogy az adó jogi esedékessége
nem határozza meg a gazdasági esedékességet.
Ebben az előadásban arról fogunk beszélni,
hogyan határozható meg ténylegesen az adók gazdasági esedékessége.
Ki viseli az adó terhét?
Itt az adó gazdasági esedékességének szabálya.
A piac rugalmasabbik oldala fogja állni
az adó kisebbik részét, a kisebb adóterhet.
Hasonlóan a piac kevésbé rugalmas oldala
vagy inkább a piac rugalmatlanabb oldala fogja állni
az adó nagyobbik részét.
Tehát a rugalmasabb fizeti a kisebbik részt,
a kevésbé rugalmas fizeti a nagyobbik részt.
Meg fogom ezt mutatni néhány diagramon,
majd segítek megérezni, miért ez a helyzet.
Tegyük fel, hogy nem emlékszünk a szabályra.
A rugalmasabb oldal a kisebb adóterhet viseli
vagy a nagyobb adóterhet?
Mondjuk nem emlékszünk pontosan. Nem probléma.
Csak rajzoljuk fel a diagramot, és olvassuk le, mi történik.
Rajzoljunk például egy diagramot,
amelyen elég rugalmas a keresleti görbe
és viszonylag elég rugalmatlan a kínálati görbe.
Itt az ár, ha nincs adó.
Nézzük meg, mi történik, ha van adó
és használjuk az ékelési módszerünket.
Itt az adó, és az ék magassága megadja
az adó összegét.
Mit csinálunk?
Beépítjük ezt az éket a diagramba
egészen addig, amíg a teteje eléri a keresleti görbét,
és az alja eléri a kínálati görbét,
és akkor csak leolvassuk a választ a diagramunkról.
A B pont az, ami megmondja nekünk a vevő által fizetett árat.
A D pont az, ami megmondja az eladó által kapott árat.
Hasonlítsuk össze.
Amikor nem volt adó, a vevő által fizetett ár
az A-ban volt, és az adóval a vevői ár
felmegy egy kicsit, a B pontig.
A vevő nem fizet sokkal magasabb árat.
Másrészről az eladó sokkal kevesebbet kap.
Ebben az esetben, amikor a kereslet rugalmasabb, mint a kínálat,
az igénylők az adó kisebb részét fizetik,
és a szállítók fizetik a nagyobb részt.
Tehát le tudjuk olvasni a diagramról, mi történik,
ha a kereslet rugalmasabb, mint a kínálat.
Nem kell emlékeznie a szabályra,
nem kell memorizálnia, mert adni fogok
némi intuíciót, hogy egy pillanat alatt leegyszerűsítse.
Egyszerűen meg kell rajzolnia a diagramot, és képes lesz leolvasni
a választ a görbékről.
Nézzünk egy másik esetet.
Ebben az esetben egy kínálati görbét rajzoltunk,
amely nagyon rugalmatlan, és egy kereslet görbét,
amely kevésbé rugalmas, mint a kínálati görbe.
Ismét venni fogjuk az adóékünket,
rá fogjuk nyomni a diagramra, és mi történik?
Itt láthatja.
Csak le kell olvasnunk a diagramról.
Most láthatjuk, hogy összehasonlítva azzal, amikor nem volt adó,
a vevői ár sokat ment fel,
és az eladói ár lement,
de csak egy kicsit.
Amikor a kínálat rugalmasabb, mint a kereslet,
a vevők fizetik az adó nagyobb részét,
azaz a vevői ár jobban felmegy,
mint amennyivel az eladói ár csökken.
A vevők többet fizetnek az adóból, ha a kínálati görbe
rugalmasabb.
Lássunk némi intuíciót.
Mindig megkaphatja a helyes választ, ha megrajzolja a görbéket.
Fontoljuk meg az intuíciót, miért ez a helyzet.
Tehát itt az intuíció, hogy emlékezzen a szabályra.
Gondoljon a rugalmasságra úgy, mint egyfajta menekülési lehetőségre.
A piac azon oldala, amelyik rugalmasabb,
könnyebben elkerüli az adót.
Miért van ennek értelme? Emlékezzen, mit jelent a rugalmas kereslet.
Azt jelenti, hogy az igénylők jó helyettesítőkkel rendelkeznek
az adóztatott javakkal szemben, és így elkerülhetik az adót.
Ha az adó magas, az igénylők azt fogják mondani:
"Inkább megyünk, megvesszük a helyettesítőket.
Nagyon sok jó helyettesítőnk van."
Másrészt gondoljunk arra, mit jelent,
ha a kereslet rugalmatlan.
Azt jelenti, hogy nincsenek jó helyettesítők,
tehát nehéz elkerülni az adózást.
Mi van a kínálati oldallal, a rugalmas kínálattal?
Azt jelenti, hogy az erőforrásokat, amelyeket az adóztatott javak
termelésére használnak, könnyen átvihetik
más iparágakba.
Az erőforrások könnyen átvihetők.
Ha megpróbálod jól megadóztatni az iparágat, akkor a föld, a tőke,
és a munkások abban az iparágban, amelyeket
a javak termelésére használtak, át fognak szivárogni
más iparágakba, és így a szállítók
visznylag könnyen megússzák az adót.
Másrészt, ha a kínálat rugalmatlan,
azt jelenti, hogy a javak termelésére használt erőforrásokat
valóban csak ennek az árunak a termelésére lehet használni.
Le vannak kötve, nehezen mozgathatók,
és ezek a tényezők nem annyira hasznosak
más javak termelésére, így ez megnehezíti
a szállítók helyzetét, ha a kínálati görbe rugalmatlan.
Ez azt jelenti, hogy nehéz a szállítóknak
elkerülni az adót.
Mi van, ha az igénylők és a szállítók
mindketten meglehetősen rugalmasak?
Hát ez az.
Valakinek meg kell fizetnie az adót, mindkét fél nem úszhatja meg az adót,
legalábbis, ha az árut megveszik és eladják,
ezért a terhet a relatív rugalmasságok határozzák meg.
Arról van szó, hogy melyik félnek könnyebb elkerülni az adózást,
és az a fél fog kevesebbet fizetni az adóból.
A kevésbé rugalmas fél fog fizetni
többet az adóból, mert annak a félnek nehezebb
elkerülni az adózást.
Tehát csináljunk egy alkalmazást, mondjuk társadalombiztosítási adókat.
Legutóbb megmutattuk, hogy a jogi a szociális biztonsági adók előfordulása nincs hatással
a gazdasági előfordulásra, de nem nem mondtuk, hogy mi a gazdasági előfordulás
manapság. Tehát tegyük most azt. Itt lesz fent a munkának az ára,
itt a munkások bére, és a munkának a mennyisége itt lent. Az egész kérdés arra hegyeződik ki, hogy
a munkára való kereslet rugalmasabb-e, mint a munka kínálata és viszont? Gondoljunk
a munkaerő-keresletre, a vállalkozásokra, milyen munka-helyettesítőkkel rendelkeznek?
Ha megnő a munkaerő ára, akkor mi tehetnek ezek a vállalkozások?
Mi a helyzet a munkaerő kínálattal, a dolgozókkal? Ha a bérük csökken, mit tehetnek
ők? Ha gondolkozik, úgy gondolom látni fogja, hogy a legtöbb munkavállaló számára,
főleg a teljes munkaidőben dolgozók, mert nincs sok jó alternatívájuk a munkára.
A legtöbb munkavállalónak valamilyen munkára van szüksége. Még akkor is, ha a bérük csökken,
folytatni fogják a munkát, mert szükségük van rá, hogy kifizetsék a számlákat. Másrészt,
a munkaerő-keresők, ha bér növekszik, fel tudják cserélni a tőkét
munkaerőre, vagy elmozdíthatják a befektetéseiket másik országba. Nagyon kevés a
jó helyettesítőjük. Tehát, ha ez valóban így van, valószínűleg meg kell rajzolnunk
ezt a diagrammot, egy meglehetősen rugalmatlan munkaerő-kínálattal és egy meglehetősen rugalmas
munkaerő-kereslettel. A közgazdászok tanulmányozták ezt és átlagosan
ezt találták. Tehát most gondoljon a saját FICA adókra, ez munkaadó. Mi
ennek a hatása? Nos, ez valahogy így néz ki. Figyeljük meg, hogy a
munkaerő vásárlói által fizetett bér, ami a cégek által fizetett bér, csak ez megy fel
egy kicsit. Másrészt, a bér, amelyet a munkaerő-kínálók kapnak, ami
az a bér amelyet a dolgozók a munka végén kapnak, az sokat csökken. És ez teljesen
így történik, ha nagyon rugalmatlan munkaerő-kínálatunk van. A munkások
nem kerülheti el az adókat, és ezért ők hordozzák az adó terhének nagyrészét.
Ez nem azt jelenti, különben, hogy nekünk nem kellene szociális és biztonsági adóink legyenek.
Valójában jó módja lehet ez annak, hogy arra kényszerítsünk embereket, hogy megmentsék a saját jövőjüket, de
ez nem jelent ingyenes ebédet a munkásoknak. A munkások fizetése
az adó miatt csökkenni fog. Ha nem lennének a társadalombiztosítási adók, a legtöbb
munkavállaló bére magasabb lenne. Itt van még egy terület, a szociális
biztosítási felhatalmazások. Tegyük fel, hogy a kormányzat előírja a munkáltatók számára, hogy biztosítsák
az egészségbiztosítást a munkavállalók számára, ami már most is sok munkáltató esetében így van a
Megengedhető Gondozási Törvény értelmében. Ki fog fizetni ezért? Ki fog fizetni ezeknek?
Elsősorban a munkaadók vagy elsősorban a munkások?
Ez tényleg ugyanolyan elemzés, mint ami korábban volt. Az egészségi biztosítás
nagyon hasonló az adóhoz. Az egészségbiztosítási felhatalmazás egyszerűen azt jelenti, hogy a munkáltatóknak
magasabb fizetést kell fizetniük, de ez ugyanaz, mint az adó. Amit láttunk
az, hogyha a munkaerő-kínálat kevésbé rugalmas, mint a munkaerő iránti kereslet, ami sok esetben
így történik, így ebben az esetben a legtöbb felhatalmazást ténylegesen a munkavállalók fizetik.
A reálbérek esnek. Ez ismét nem feltétlenül jelenti, hogy ezek a felhatalmazások,
rossz ötletek, de azt jelenti, hogy nem ingyen ebéd a dolgozók számára. A dolgozók
végül kifizetik az egészségügyi ellátást az alacsonyabb bérek által. Az adóknak
van még néhány más hatása beleértve a bevétel növekedését és valamennyi
holt-teher veszteséget. Ezeket azonban majd a következő előadásban fogjuk
megnézni.
- [Narrátor] Ha próbára akarja magát tenni, kattintson a kvízkérdésekre.
Vagy ha készen áll a továbblépésre, kattintson a következő videóra.
♪ [zene] ♪
Felirat: amara.org közösség Fordította: Kiss Károly Ellenőrizte, lektorálta: Mandel Kinga Magdolna