Környezeti rejtély van folyamatban.
Egy első látásra jelentéktelen részlettel kezdődik,
ami globális mértékű katasztrófát fed fel.
Azt veszed észre, hogy a reggeli pirítósodra kent méz
drágább lett.
Ahelyett hogy lekvárra váltanál,
úgy döntesz kivizsgálod a drágulás okát.
Sokkoló felfedezést teszel.
A háziasított méhek száma Amerikában
nyugtalanító mértékben csökken.
A csökkenés mértéke túl nagy,
hogy csak a szokásos méh-halálozás okaival magyarázzuk:
betegség, paraziták vagy éhezés.
Egy tipikus tetthelyen alig marad felnőtt méh a kaptárban
egy magányos királynő és néhány túlélő kivételével.
Tele van érintetlen élelemraktárakkal és ki nem fejlődött lárvákkal,
ami arra utal hogy a felnőtt méhek magukra hagyták őket kikelésük előtt.
Ami különösen hátborzongató
hogy nincsenek árulkodó halott vagy haldokló méhtömegek a közelben.
Elfelejtették a kaptárba vezető utat,
vagy egyszerűen eltűntek.
A titokzatos eltűnések nem újszerűek.
Az emberek évszázadok óta gyűjtenek mézet.
De csak az 1600-as években, amikor az európai telepesek
betelepítették az Apis mellifera alfajt,
háziasítottuk a méheket.
A 19. századtól kezdve
méhészek időnként tömeges eltűnéseket jelentettek,
melyeknek olyan titokzatos neveket adtak,
mint eltűnés betegség, tavaszi fogyatkozás szindróma,
és őszi összeomlás.
Amikor 2006-ban ezek a veszteségek
az amerikai kaptárak több mint felét érintették,
a jelenség új nevet kapott:
elnéptelenedés szindróma.
A rejtély legijesztőbb aspektusa
nem az, hogy ezentúl cukrot kell tennünk a teánkba.
A méheket a mézükért tartjuk,,
de ugyanakkor ipari mértékben porozzák be a terményeinket,
amivel Amerika élelmiszer-termelésének 1/3-át generálják.
Hogyan találhatjuk meg a bűnöst?
A három lehetséges elkövető:
Első gyanúsított: kártevők és betegség.
A leghírhedtebb az Ázsiai méhatka,
egy apró piros kártevő, ami megszállja a kolóniát, méhekkel táplálkozik
és olyan kórokozókat ad át nekik, amelyek megállítják a növekedést
és rövidítik az élettartamot.
Második gyanúsított: a genetika.
A királynő az egészséges kaptár szíve.
Manapság a több millió kereskedelemben lévő királynőt
mindössze néhány eredeti királynőből tenyésztik,
ami a genetikai változatosság hiányát veti fel.
Ez meggyengítheti a méhek kártevők és betegség elleni ellenállását.
Harmadik gyanúsított: vegyszerek.
A kaptárokon használt vegyszerek
és a mezőgazdaságban használt növényvédő szerek
belekerülhetnek a méhek élelem- és vízkészletébe.
Kutatók kimutatták hogy a növényvédőszerek
károsítják a méhek tájékozódó képességét.
Van egy aktánk tele nyomokkal,
de nincs vezérfonal.
Az ügy valódi nyomozói, a tudósok,
nem értenek egyet az elnéptelenedés szindróma okairól.
Egyelőre azt feltételezzük, hogy több faktor együttesen okozza.
A méheket nem feltétlenül veszélyezteti kihalás,
de kevesebb méh kevesebb beporzást és magasabb élelmiszerárakat jelent,
ezért fontos hogy a tudósok megoldják az eltűnő méhek ügyét.
Mert bár a mézhiány az édes élet végét jelentené,
a terményhiány igazán égető csípés lenne.