Vsako leto ljudje zaužijemo
za več kot sto tisoč ton kofeina.
To je toliko, kot znaša teža 14 Eifflovih stolpov skupaj.
Večino kofeina spijemo v kavi in čaju
pa tudi v nekaterih gaziranih pijačah,
čokoladi
kofeinskih tabletah
ter celo v pijačah z oznako "brez kofeina".
S pomočjo kofeina ostanemo pozorni, zbrani, veseli in energetični
tudi če nismo dovolj spali.
Lahko pa tudi dvigne krvni pritisk in povzroči anksioznost.
Je najbolj razširjena droga na svetu.
Kako nam pomaga, da ostanemo budni?
Kofein se je v rastlinah razvil z razlogom.
V visokih dozah, v listih in semenih nekaterih sort,
je strupen za žuželke.
Če pa ga užijejo v manjših dozah, kot recimo v nektarju,
jim lahko pomaga, da si rastlino zapomnijo in se tja vrnejo.
V človeškem telesu kofein deluje kot spodbuda centralnemu živčevju.
Ohranja nas budne, saj blokira eno od temeljnih molekul za spanje,
ki se imenuje adenozin.
Telo potrebuje stalen dotok energije,
kar dobi z razgraditvijo visokoenergetske molekule z imenom ATP.
V tem postopku
se sprosti adenozin, kemična osnova ATP-ja.
Nevroni v možganih imajo receptorje, ki so kot nalašč za to molekulo.
Ko se adenozin priklopi na te receptorje,
sproži biokemične reakcije,
ki upočasnijo nevrone
in sproščanje pomembnih molekul, ki pošiljajo možganom signale.
Z drugimi besedami: postanemo zaspani.
Kofeinu pravijo tudi antagonist receptorjev adenozina.
To pomeni, da ustavlja proces, saj upočasnjuje nevrone tako,
da blokira receptorje adenozina.
Kofein in adenozin imata podobno molekularno strukturo,
zato se kofein lahko vrine v receptorje adenozina,
a jih ne more aktivirati.
Skratka, adenozin zaustavlja nevrone.
Kofein ustavlja ta inhibitor, zato nas stimulira.
Kofein lahko tudi sproža pozitivne občutke.
V nekaterih nevronih so receptorji adenozina
povezani z receptorji za molekulo, ki ji pravimo dopamin.
Vloga dopamina v možganih je med drugim, da spodbuja občutek užitka.
Ko se adenozin naveže na enega od teh povezanih receptorjev,
dopamin težje najde svoje mesto,
zato ne more pomagati pri boljšem počutju.
Če pa kofein prevzame mesto adenozina, ne pride do enakega učinka,
zato lahko dopamin zdrsne k receptorju.
Dokazano je, da lahko vpliv kofeina na receptorje adenozina in dopamina
prinese tudi dolgoročne koristi, zmanjša tveganje za bolezni,
kot so Parkinsonova, Alzheimerjeva ali vrste raka.
Kofein lahko telesu tudi pomaga hitreje kuriti maščobe.
Nekatere športne organizacije mislijo,
da kofein daje športnikom nepošteno prednost,
zato so omejile njegovo uživanje.
Med letoma 1972 in 2004
so morali olimpijci imeti v sebi manj od mejne količine kofeina,
da so smeli tekmovati.
Seveda pa niso vsi učinki kofeina tako koristni.
Morda se počutite bolje in ste bolj budni,
a morda vam srce bije hitreje in se dvigne krvni pritisk,
večkrat morate na stran, lahko dobite drisko,
lahko postanete nespečni in anksiozni.
Poleg tega imata hrana in pijača, ki vsebujeta kofein,
tudi čisto svoj vpliv na telo, ki ga ne gre zanemariti.
Možgani se privadijo rednega uživanja kofeina.
Če so receptorji adenozina stalno blokirani,
bo telo proizvedlo nove.
Tako lahko adenozin kljub kofeinu
opravlja svoje delo in možganom signalizira, naj upočasnijo tempo.
Zato se kdaj zdi, da moramo vase spraviti vedno več kofeina,
da bi ostali budni.
Vedno več receptorjev adenozina je treba blokirati.
Če se naenkrat odrečete kofeinu,
zato lahko pride do neprijetnih učinkov.
Ogromno receptorjev brez konkurence povzroči,
da adenozin prekomerno deluje,
kar povzroči glavobole,
utrujenost
in depresijo.
A v nekaj dneh dodatni receptorji adenozina izginejo,
telo se prilagodi
in postane budno kot prej,
celo brez doze najbolj popularnega stimulanta na svetu.