Peste 100 mii tone metrice de cafeină se consumă
în lume în fiecare an.
Asta este masa turnului Eiffel de 14 ori.
Majoritatea se consumă în cafea şi în ceai,
dar e prezentă şi în unele băuturi carbogazoase,
în ciocolată,
în pastilele de cafeină,
chiar şi în băuturi decafeinizate.
Cafeina ne ajută să fim vioi, concentrați, fericiți și energici,
chiar dacă nu am dormit destul.
Însă poate crește tensiunea arterială şi ne poate face să ne simțim anxioși.
Este cel mai folosit drog din lume.
Dar cum ne ține treji?
A evoluat în plante, având anumite roluri.
În doze mari, cum se găsește în frunzele şi seminţele anumitor plante,
este toxică pentru insecte.
Dar când o consumă în doze mici, așa cum o găsim în nectar,
le ajută să-și amintească florile și să se întoarcă la ele.
În corpul uman, acţionează ca stimulator al sistemului nervos central.
Ne ţine treji blocând una din moleculele soporifice ale corpului,
o substanţă numită adenozină.
Corpul are nevoie de o rezervă constantă de energie
pe care o obţine prin descompunerea moleculelor de energie numite ATP.
Prin acest proces,
se eliberează adenozină, „puterea” chimică a acestei molecule.
În creier neuronii au receptori perfect adaptaţi acestei molecule.
Când adenozina se leagă de aceşti receptori,
se activează o cascadă de reacţii biochimice
care face ca neuronii să funcţioneze mai încet
şi încetinesc eliberarea de molecule de semnalizare în creier.
Adică, ţi se face somn.
Cafeina este ceea ce se numeşte antagonist al receptorului de adenozină.
Aceasta înseamnă că împiedică procesul de încetinire a funcţiilor neuronale
prin blocarea receptorilor adenozinici.
Cafeina și adenozina au o structură moleculară asemănătoare,
suficient de apropiată încât cafeina să poată înlocui adenozina în receptoare,
dar nu și să le activeze.
Deci, adenozina inhibă neuronii.
Cafeina inhibiă inhibitorul, deci ne stimulează.
Cafeina stimulează și emoțiile pozitive.
În unii neuroni, receptorii de adenozină
sunt legați de receptorii unei alte molecule, numită dopamină.
Unul dintre rolurile acesteia în creier este de a produce sentimente de plăcere.
Când adenozina se leagă de unul din aceşti receptori împerecheați,
împiedică dopamina să-şi ocupe locul,
împiedicând astfel şi buna dispoziție.
Dar când cafeina ia locul adenozinei, efectul este diferit
şi dopamina îşi poate ocupa locul.
Efectul acesteia asupra receptorilor de adenozină şi dopamină
poate avea beneficii dovedite pe termen lung, reducând riscul unor boli
precum Parkinson, Alzheimer, şi al unor tipuri de cancer.
Deasemenea, crește abilitatea corpului de a arde grăsimi.
De fapt, unele organizaţii sportive
cred că datorită cafeinei atleţii au un avantaj nedrept
şi au impus limite în consumul acesteia.
Din 1972 până în 2004,
olimpicii trebuiau să aibă un anume nivel al concentrației de cafeină în sânge
pentru a putea participa la competiție.
Desigur, nu toate efectele cafeinei sunt benefice.
Te ajută să stai treaz şi să te simţi mai bine,
dar îţi poate crește ritmul cardiac şi tensiunea,
poate cauza urinare excesivă şi diaree,
și poate contribui la insomnie şi anxietate.
În plus, alimentele şi băuturile care conţin cafeină
au un impact asupra corpului uman care trebuie luat în considerare.
Creierul se adaptează la consumul regulat de cafeină.
Dacă receptorii de adenozină sunt perpetuu astupaţi,
corpul va produce receptori noi.
Astfel, chiar şi cu cafeină,
adenozina îşi poate face treaba şi semnalizeză creierului să încetinească.
De asta simţim că avem nevoie de tot mai multă cafeină
ca să fim alerți.
Apar tot mai mulţi receptori de adenozină care trebuie blocați.
De aceea, dacă renunțăm brusc la consumul de cafeină,
putem trece printr-un neplăcut sevraj.
Cu mulţi receptori şi nicio concurenţă,
adenozina poate lucra suplimentar,
provocând durere de cap,
oboseală,
şi deprimare.
Dar în câteva zile, receptorii adiționali de adenozină dispar,
iar corpul se readaptează
și noi ne simţim la fel de vioi ca înainte,
chiar fără o infuzie din cel mai popular stimulent din lume.