Több mint százezer tonna koffeint fogyasztunk
a világon évente.
Ez 14 Eiffel-torony súlyával egyenlő.
A legtöbb koffeint kávéban és teában fogyasztjuk,
de néhány üdítőben,
csokoládéban,
koffeintablettában,
sőt még koffeinmentesnek mondott italokban is megtalálható.
Koffeintől éberebbnek, boldogabbnak és energikusabbnak érezzük magunkat,
jobban koncentrálunk még akkor is, ha nem aludtunk eleget.
De emelheti a vérnyomást is, és szorongást idézhet elő.
A koffein a legelterjedtebb drog a világon.
Hogyan is tart ébren minket?
A koffein növényi eredetű, több rendeltetésű anyag.
Nagy adagban, ahogy bizonyos fajok leveleiben és magjaiban megtalálható,
rovarok számára mérgező.
De alacsonyabb adagban fogyasztva, pl. a nektárban,
segíthet a rovaroknak emlékezetből visszatérni ugyanarra a virágra.
Az emberi testben a koffein a központi idegrendszert serkenti.
Úgy tart ébren, hogy gátolja szervezetünk egyik fontos alváskiváltó molekuláját,
az adenozint.
Testünknek folyamatosan energiára van szüksége,
amelyhez nagy energiájú molekula, az ún. ATP lebontásával jut hozzá.
Ezalatt adenozint szabadít fel, az ATP kémiai vázát.
Agyunkban vannak kifejezetten e molekulához igazodó receptorok.
Az adenozin e receptorokhoz kötődése
egy sor biokémiai reakciót indít el,
melyek hatására az idegsejtek ritkábban tüzelnek,
és lassítják fontos agyi jelzőmolekulák kibocsátását.
Más szóval: elálmosodunk.
A koffein úgynevezett adenozinreceptor-antagonista,
azaz az adenozinreceptorok gátlásával
akadályozza az idegsejtek lassításának folyamatát.
A koffein és az adenozin hasonló molekulaszerkezetű.
Olyannyira, hogy a koffein beékelődhet az adenozinreceptorok közé,
ám ahhoz nem elég közeliek, hogy működésbe hozza őket.
Összefoglalva: az adenozin gátolja idegsejtjeinket.
A koffein gátolja a késleltetőszert, tehát serkent minket.
A koffein pozitív érzéseket is kelthet.
Néhány idegsejtben az adenozinreceptorok
egy másik molekula, a dopamin receptoraihoz kapcsolódnak.
A dopamin egyik szerepe az agyban az örömérzet előmozdítása.
Amikor adenozin kapcsolódik ilyen páros receptorokhoz,
megnehezítheti, hogy a dopamin a saját helyére illeszkedjen be,
így akadályozza hangulatjavító hatását.
De amikor a koffein átveszi az adenozin helyét, más a hatása,
és a dopamin bejuthat.
Bizonyított, hogy a koffein adenozin- és dopaminreceptorokra kifejtett hatása
hosszú távú előnyökkel járhat, csökkenti betegségek kialakulásának kockázatát,
pl. a Parkinson- s az Alzheimer-kórét és egyes ráktípusokét.
A koffein növelheti a test zsírégető képességét.
Egyes sportszervezetek úgy gondolják,
a koffein tisztességtelen előnyhöz juttathat sportolókat,
ezért korlátozták fogyasztása mértékét.
1972–2004 között olimpiai sportolók
csak akkor indulhattak versenyeken, ha vérükben a koffeinkoncentráció
bizonyos érték alatt volt.
Természetesen a koffeinnek nem csak pozitív hatása van.
Lehet, hogy jobban érzi magát az ember, és éberebb is,
de a koffein növelheti a pulzusszámot és a vérnyomást,
fokozott vizelést vagy hasmenést okozhat,
álmatlansághoz és szorongáshoz vezethet.
Emellett a koffeintartalmú ételek s italok
maguk is hatnak szervezetünkre, melyet szintén figyelembe kell venni.
Agyunk alkalmazkodik a rendszeres koffeinfogyasztáshoz.
Ha adenozinreceptoraink folyamatosan eltömődnek,
testünk új receptorokat állít elő.
Így az adenozin képes lesz
még a koffein ellenére is lelassítani az agyműködést.
Ezért egyre több koffeinre van szükségünk ahhoz,
hogy éberek maradjunk.
Egyre több adenozinreceptort kell gátolni.
Ha hirtelen hagyunk fel a koffeinfogyasztással,
kellemetlen elvonási tüneteket tapasztalhatunk.
Több receptorral, ellenállás nélkül
az adenozin túlműködhet,
ami aztán fejfájást,
fáradtságot,
és levertséget okozhat.
Néhány napon belül azonban a felesleges adenozinreceptorok eltűnésével
testünk helyreáll,
és éppen olyan ébernek érezzük magunkat, mint azelőtt,
a világ legnépszerűbb serkentője nélkül is.