Više od 100,000 tona kofeina konzumirano je
u svijetu svake godine.
To je ekvivalent težini 14 Eiffelovih tornjeva.
Većina kofeina unešena je u kavi i čaju,
no on se nalazi i u nekim sokovima,
čokoladi,
kofeinskim tabletama,
čak i u nekim bezkofeinskim pićima.
Zbog kofeina se osjećamo oprezno, usredotočeno, sretno i energično,
čak i ako se nismo dovoljno naspavali.
No može nam povisiti krvni tlak, a zbog njega se možemo osjećati anksiozno.
To je najšire upotrebljavana droga na svijetu.
Kako nas onda drži budnima?
Kofein se razvio u biljkama u kojima služi nekim svrhama.
U velikim dozama, na primjer u lišću i sjemenkama određenih vrsta,
otrovan je za kukce.
Ipak, kad ga unose u manjim dozama, kao u nektaru,
može im pomoći zapamtiti cvijeće koje će ponovno posjetiti.
U ljudskom tijelu kofein se ponaša kao stimulans središnjeg živčanog sustava
Drži nas budnima tako što zaustavlja ključnu molekulu za izazivanje sna,
tvar koja se zove adenozin.
Tvoje tijelo treba stalnu zalihu energije
koju dobiva razgradnjom ATP-a, molekule bogate energijom.
U tom procesu
otpušta adenozin, glavnu sastavnicu ATP-a.
Neuroni u tvom mozgu imaju receptore baš za tu molekulu.
Kad adenozin uđe u te receptore,
započinje lanac biokemijskih reakcija
koje uzrokuju sporije djelovanje neurona
i usporavaju otpuštanje važnih signalizirajućih molekula.
Drugim riječima, pospan si.
Kofein je takozvani antagonist receptora za adenozin.
On otkazuje proces usporavanja tvojih neurona
blokiranjem receptora za adenozin.
Kofein i adenozin imaju sličnu molekularnu strukturu,
dovoljno sličnu da se kofein može ugurati u receptore za adenozin,
ali ne toliko da bi ih i aktivirao.
Ukratko, adenozin je inhibitor tvojih neurona.
Kofein usporava samog inhibitora, usput te stimulirajući.
Kofein ti može i pojačati pozitivne osjećaje.
U nekim su neuronima receptori za adenozin
povezani s receptorima druge molekule: dopamina.
Jedna od uloga dopamina u mozgu je proizvodnja osjećaja zadovoljstva.
Kad se adenozin spoji s jednim od tih receptora,
otežava ulazak dopamina u svoje mjesto,
prekidajući njegov posao podizanja raspoloženja.
No kad kofein zauzme mjesto adenozinu, više nema isti učinak,
i dopamin može ući.
Postoje dokazi da učinci kofeina na receptore za adenozin i dopamin
mogu imati i dugotrajne prednosti, poput smanjenja rizika
Parkinsonove i Alzheimerove bolesti, te nekih vrsta raka.
Kofein može i povećati mogućnost tijela da sagorijeva mast.
I doista, neke sportske organizacije vjeruju
da kofein sportašima daje prednost,
pa su postavili granice njegova konzumiranja.
Od 1972. do 2004.,
Olimpijci su morali imati određenu koncentraciju kofeina u krvi
kako bi se natjecali.
Naravno, nisu svi učinci kofeina tako korisni.
Možda se zbog njega osjećaš bolje i opreznije,
no može ti povećati brzinu otkucaja srca i krvni tlak,
uzrokovati pojačano mokrenje ili proljev,
te pridonijeti nesanici i anksioznosti.
Čak i hrana i pića koji sadrže kofein
imaju utjecaj na tvoje tijelo koji se mora uzeti u obzir.
Tvoj se mozak može prilagoditi redovnom unošenju kofeina.
Ako su ti receptori za adenozin neprestano začepljeni,
tvoje će tijelo proizvesti nove.
Tako, čak i s kofeinom,
adenozin može obaviti svoj posao i signalizirati mozgu da se isključi.
Zato trebaš unositi sve više i više kofeina
kako bi se osjećao jednako usredotočeno.
Nastaje sve više receptora za adenozin koje treba začepiti.
Ako onda iznenada prestaneš unositi kofein,
možeš doživjeti neugodne simptome povlačenja
S puno receptora i bez ikakve konkurencije,
adenozin će raditi prekovremeno,
što će uzrokovati simptome poput glavobolje,
umora,
i depresivnih raspoloženja.
Ipak, za par će dana dodatni receptori za adenozin nestati,
tvoje će se tijelo ponovno prilagoditi,
i osjećat ćeš se budno i usredotočeno kao i prije,
čak i bez doze najpopularnijeg stimulansa na svijetu.