Смятам, че повечето от нас знаят каква е функцията на сърцето в тялото.
То изпомпва кръвта и я доставя до останалите части на тялото.
Тук на диаграмата е отбелязана със синьо, защото тази кръв е бедна на кислород.
Сърцето изпомпва кръвта до белите дробове, където тя се обогатява с кислород.
След това се връща от белите дробове – червената кръв на диаграмата,
сега вече кръвта съдържа кислород.
След това богатата на кислород кръв се пренася до останалите части на тялото.
Смятам също така, че повечето от нас имат
обща представа, че когато се говори за сърдечна болест или сърдечен удар,
които, както ще научим, са свързани, но различни неща,
се има предвид проблем, свързан със запушване на артериите.
Като малък, когато за първи път научих за запушването на артериите,
и вече знаех, че сърцето изпомпва кръв до останалите части на тялото,
си мислех, че артериите, които се засягат от това,
са тези големи артерии, които излизат от сърцето
и отиват към останалите части на тялото, че те някак се запушват.
Сега ще го нарисувам с различен цвят и ще видиш
какво си представях,
че се има предвид, когато се каже запушени артерии.
Мислех си, че когато се запушат достатъчно,
те спират да доставят кръв на останалите части на тялото
и че от това човек умира. Но искам да подчертая нещо.
Не става дума за тези артерии, когато говорим за запушени артерии,
сърдечна болест или сърдечен удар.
Артериите, за които става въпрос,
са артериите, които доставят кръв НА сърцето.
Не забравяй, че самото сърце е мускул и самото то има нужда от кислород.
Ето това са артериите – червените тръбички,
а сините са вени.
Те отнасят от тъканта на сърцето кръвта, отдала кислорода.
Тези се наричат коронарни артерии.
А тази, поне от моя или от твоя гледна точка, я виждаме отдясно,
но от гледна точка на човека, в чието тяло се намира, е отляво.
Това тук се нарича лява коронарна артерия.
А ето тук в червено е дясната коронарна артерия.
Когато говорим за блокирани или запушени артерии,
имаме предвид коронарните артерии.
Артериите, които снабдяват с кръв сърцето.
Да ги разгледаме отблизо. Да видим тази част на артерията.
Това е кръвоносният съд. Нали виждаш за коя част става въпрос?
С времето (няма да влизам в подробности как точно, това е предмет на друг урок)
тази плака се наслагва по стените на артерията.
Дали поради нездравословно хранене или генетична предразположеност,
плаката се натрупва по стените на артериите.
Плаката съдържа липиди –
мазнини, холестерол и мъртви бели кръвни телца
Тази кашеста материя ето тук се нарича плака.
Образуването на плака, която спира притока на кръв
в сърдечния съд, води до блокиране на артерията.
Прилича на тръба. Сега ще нарисувам кръвта.
Образуването на плака се нарича атеросклероза.
Както се досещаш, когато плаката се наслои,
тя стеснява кръвоносния съд, който доставя кръв надолу.
Това води до нарушено кръвообращение надолу.
Общият процес на ограничен приток на кръв се нарича исхемия.
Исхемията е лишаване от приток на кръв и от кислород надолу (след обструкцията).
Затова говорим за коронарна артериална болест, или сърдечна болест.
С други думи нарушеният приток на кръв
причинява коронарна артериална болест, наричана още сърдечна болест.
Коронарна сърдечна болест е повторение – коронарна значи "свързана със сърцето".
Понякога се нарича и сърдечна болест.
Поради атеросклерозата мускулната тъкан
не получава достатъчно кислород, особено ако
въпросният човек, чието сърце обсъждаме,
е подложен на голямо физическо натоварване,
тогава сърцето му ще има нужда от повече кислород
и сърцето трябва да работи по-усилено.
Ако клетките надолу не получават достатъчно кислород,
сърцето не може да осигури кръв,
за да изпълни функциите си.
Когато това се случи, говорим за сърдечна недостатъчност.
С други думи, сърдечната болест
е една от причините за сърдечна недостатъчност.
Искам да подчертая, че
сърдечна недостатъчност не означава сърцето да спре
или че човекът е умрял. Буквално означава, че сърцето
не върши достатъчно работа,
не успява да изпомпва достатъчно кръв за нуждите на човека.
Не работи достатъчно усилено или достатъчно добре,
за да осигури адекватното функциониране на човека.
Друг симптом на коронарната болест,
когато човек има запушени артерии или исхемия,
или ограничен приток на кислород надолу от обструкцията,
е болка в гърдите, придружена със задух.
Нарича се ангина пекторис.
Малко хора използват пълното ѝ наименование.
Ангина пекторис е всъщност болка в гърдите,
ангина означава задушаване, стягане,
а пекторис – гърди.
Означава усещане за притискане, задух, тежест в гърдите.
Ангината е симптом на сърдечната болест.
Това вече е положение, в което не искаш да изпадаш,
защото тялото е неспособно да функционира оптимално.
Плаката,
която е нестабилна, непрекъснато расте
и влошава сърдечната болест, сърдечната недостатъчност и ангина пекторис.
Плаката е подвижна и може да се откъсне.
Кръвният поток, преминаващ покрай растящата плака, образува турбуленция.
Кръвта трябва да мине много бързо през този стеснен участък.
Във вътрешността си става турбулентна
и води до триене. В даден момент плаката се спуква.
Тук ще нарисувам спукана плака.
Тази плака се е спукала. Нараснала е прекалено
и може би турбулентната кръв да е помогнала да се стигне дотук.
Без значение защо, тя се спуква.
Когато това се случи (обяснявам процеса по опростен начин),
съдържанието ѝ – липиди, холестерол, мъртви бели кръвни телца (левкоцити)
навлиза в кръвния поток.
Спомни си за свойството на кръвта да се съсирва.
Това тук е високо тромбогенен материал, тоест
причинява кръвни съсиреци. Тромбоза е кръвен съсирек.
Това може да се случи буквално за секунди или минути.
Изведнъж може да се образува съсирек до самата плака.
Сега вече нормалният приток на кръв е сериозно затруднен.
Понякога може да блокира напълно кръвоносният съд.
Когато това се случи, по кръвоносния съд надолу не преминава достатъчно кръв.
Дори може да бъде напълно запушен.
Тогава клетките няма да получават нужния им кислород.
Ще умрат. Това се нарича инфаркт.
Инфарктът е мъртва сърдечна тъкан.
Когато сърдечната тъкан започне да умира,
положението е даже по-зле от коронарна болест.
Не само че клетките не получават достатъчно кислород
поради коронарната болест, сега вече са мъртви.
Превръщат се в мъртва тъкан.
Процесът на напълно или почти пълно лишаване на клетките от кислород
се нарича инфаркт (сърдечен удар).
Сега ще запуша изцяло тази артерия, за да ти стане ясно.
Ето това тук е сърдечен удар.
Това запушване е основната причина за сърдечен удар.
По-малко вероятно е плаката да тръгне надолу по кръвоносния съд
и се получава тромбоемболия.
Ето тази тромбогенна маса и съсиреците около нея
се придвижва се надолу по артерията и се превръща в емболия.
Това също може да запуши артерията и да причини некроза (смърт на тъканите).
Но основната причина е това силно съсирване,
което може да се случи много бързо и напълно да запуши артерията.
Последният израз, на който искам да се спра,
и който често се бърка с другите термини,
е сърдечен арест (внезапно спиране на сърдечната дейност).
Може би причината е, че се използват в един и същ контекст
или защото едното е причина за другото.
Сърдечният удар (инфаркт) не е сърдечен арест.
Сърдечен арест е спряло сърце.
След инфаркт част от тъканта в сърдечния мускул умира.
Инфаркт означава именно това,
инфаркт на миокарда – умираща тъкан на сърцето.
Затова понякога сърдечният удар се нарича инфаркт на миокарда.
Инфаркт на миокарда не е равнозначно на сърдечен арест.
Част от сърдечната тъкан може да е мъртва, но да оцелееш.
Сърцето ти ще бъде увредено,
но ще продължиш да живееш.
Сърдечен арест е буквално спиране на сърцето.
Това, естествено, води до смърт.
Ако получиш тежък сърдечен удар,
ако достатъчно мускулна тъкан бъде лишена от кислород,
тогава ще настъпи инфаркт (смърт на тъканта).
Това може да доведе до сърдечен арест, но не винаги.
Сърдечният удар не е единствената причина за сърдечен арест.
Пак искам да повторя разликата между сърдечен арест и сърдечна недостатъчност,
защото звучат подобно.
Сърдечен арест имаме когато сърцето спира.
Сърдечна недостатъчност означава, че сърцето не може да подсигури
нуждите от кръв на останалите части на тялото.