1815-ben a Tambora kitörése sötétségbe borította a világ egy részét,
és ezt a komor időszakot úgy ismerjük, mint az évet, amikor elmaradt a nyár.
Így mikor Mary és Percy Shelley Lord Byron Genfi-tó partján álló házához érkezett,
többnyire a házban töltötték vakációjukat.
Szórakozásként Byron egy kihívással állt irodalmár vendégei elé:
Melyikük tudja megírni a leghátborzongatóbb kísértettörténetet?
Egy ötlet pattant ki a tizennyolc éves Mary fejéből,
és az elkövetkező néhány hónap alatt megalkotta Frankenstein történetét.
A népszerű ábrázolások általában egy nyögdécselő, zöld alakot idéznek meg,
de nem az Mary Shelley igazi szörnye.
A könyvben a Frankenstein név igazából a névtelen szörny teremtőjéé,
dr. Victor Frankensteiné.
Oly kiélezett a harc teremtmény és teremtő közt,
hogy a kettő összemosódott az együttes képzeletünkben.
Mielőtt elolvasnánk, újraolvasnánk az eredeti szöveget,
íme, néhány további hasznos információ Frankensteinról,
és arról, hogyan tett szert erre a többszörös jelentésre.
A könyv nyomon követi a doktor hiábavaló kutatását,
hogy életet hozzon létre, és fenntartsa.
Darabról darabra építi fel szörnyét holt anyagból,
és öntudatot villanyoz belé.
A kísérlet befejeztével azonban ráébred tettének szörnyűségére, ezért elmenekül.
De tér és idő nem elegendő az elhagyatott szörny száműzésére,
és a történet áttér a kettejük közti hátborzongató hajszára.
Shelley lángok-ihlette rémmeséjének alcíme:
"A modern Prométheusz."
Ez egy utalás a görög mitológia titánjára, Prométheuszra,
aki ellopta a tüzet az istenektől, és az embereknek adta.
Ez által az emberiség tudásra és hatalomra tett szert,
de mivel megváltoztatta a status quót,
Prométheuszt egy sziklához láncolták, és sasok ettek belőle az örökkévalóságig.
A 18. század romantikus irodalmában
Prométheusz alakja újjáéledt.
Mary kiemelkedő alakja volt e kornak,
amely nagyra becsülte a természetet, az érzelmeket és a művészet tisztaságát.
Két évvel azután, hogy Mary megjelentette művét,
Percy újragondolta Prométheusz esetét drámai költeményében,
A megszabadított Prométheusban.
A romantikusok ezt a mitológiai utalást használták
az ókor tisztaságának és a modern kor ellentétének ábrázolására.
Többnyire gyanakvóan tekintettek a tudományokra,
és Frankenstein egyike az első tanulságos meséknek
a mesterséges intelligenciáról.
Shelley számára a borzalom nem természetfeletti volt,
hanem laboratóriumban alkotott.
Emellett gótikus elemek is tarkítják a szöveget.
A gótikus műfajra jellemző a nyugtalanság,
kísérteties környezet,
a groteszk
és a feledéstől való félelem.
Mindezen elemek megtalálhatók a Frankensteinban is.
Mindemellett ez a rémtörténet személyes traumából is fakad.
Teli van utalásokkal Shelley saját körülményeire.
Mary 1797-ben született William Godwin és Mary Wollstonecraft lányaként.
Mindketten radikális értelmiségiek voltak.
Édesanyja könyvet írt A nők jogainak követelése címmel,
ami a feminizmus egyik kulcsszövege.
Megrázó módon meghalt a Mary születése közben fellépő komplikációktól.
Maryt kísértette édesanyjának halála,
és később ő magának is gondjai voltak a szüléssel.
Teherbe esett, miután tizenhat évesen Percy megszöktette,
de a baba röviddel a szülés után meghalt.
További négy terhességéből csak egy gyermekük maradt életben.
A kritikusok egy része felismerni vélte ezt a tragédiát a regény témájában.
Shelley ábrázolásában a születés egyszerre teremtő és romboló,
A szörny az élet természetes folyamának eltorzult tükrévé válik.
A szörny tehát megtestesíti dr. Frankenstein siker utáni hajszáját,
ami közben megrontja a természetet.
Ez képezi a végzetes hibáját, avagy a hamartiát.
Istenkomplexusa legjobban e sorokban tűnik ki:
"Az életet és halált eddig sérthetetlen határvonalnak láttam, most meg elsőként
én leszek az, aki áttöri, s ennek nyomán beözönlik a fény a sötétség honába."
Habár valami lenyűgözőt visz véghez,
saját erkölcsi kárára játszik a tűzzel.
E döntést visszhangozza az egész regény,
tele utalásokkal a tűzre, és képekkel, melyek a fényt a sötéttel állítják szembe.
Ezen pillanatok nem csak Prométheusz tüzének szikráját sejtetik,
de az élet sötét területeinek felfedésére irányuló radikális elképzelések erejét is.