Stalno slušamo o kalorijama.
Koliko kalorija ima u ovom kolačiću?
Koliko se njih sagori u 100 skokova,
ili trčanjem na duge relacije
ili vrpoljenjem?
Ali šta je zapravo kalorija i koliko ih nam je zapravo potrebno?
Kalorije su način praćenja energetskog budžeta tela.
Zdrava ravnoteža postiže se kada unesemo onoliko energije koliko izgubimo.
Ako stalno u naša tela unosimo više energije nego što je sagorevamo,
višak će se postepeno slagati u našim masnim ćelijama
i ugojićemo se.
Ako sagorevamo više energije nego što unosimo, smršaćemo.
Moramo da imamo mogućnost merenja energije koju unosimo i koristimo,
a to radimo sa jedinicom koja se zove kalorija.
Jedna kalorija, kao ona u hrani, takođe se naziva i velikom kalorijom
i definiše se kao količina energije
koja bi bila potrebna da se podigne temperatura jednog kilograma vode
za jedan stepen Celzijusa.
Sve što unosimo ima kalorijsku vrednost,
meru toga koliko energije taj proizvod skladišti u svojim hemijskim jedinjenjima.
Prosečno parče pice ima 272 kalorije,
u parčetu hleba ih ima oko 78,
a jabuka ih ima oko 52.
Ta energija oslobađa se tokom varenja
i skladišti u drugim molekulima
koji se mogu razbiti da se pruži energija kada je potrebna telu.
Koristi se na tri načina:
oko 10% omogućava varenje,
oko 20% napaja fizičke aktivnosti,
a najveći deo, oko 70%,
održava osnovne funkcije naših organa i tkiva.
Ta treća funkcija odgovara vašoj osnovnoj stopi metabolizma,
što je broj kalorija koji bi vam bio potreban da preživite
ukoliko ne biste jeli ili se kretali.
Dodajte fizičku aktivnost i varenje
i dolazite do zvaničnih uputstava
za to koliko je kalorija potrebno prosečnoj osobi svakog dana:
2000 za žene i 2500 za muškarce.
Ove procene zasnovane su na faktorima
poput prosečne težine, fizičke aktivnosti i mišićne mase.
Da li to znači da svako treba da teži ka 2000 kalorija?
Ne mora da znači.
Ukoliko se bavite aktivnošću koja zahteva puno energije,
poput učešća na Tur de fransu,
vaše telo može da koristi i do 9000 kalorija dnevno.
U trudnoći je potrebno neznatno više kalorija nego inače
i stariji ljudi obično imaju sporiji metabolizam,
energija se postpenije sagoreva, tako da je potrebno manje.
Evo još nečega što treba da znate pre nego što počnete s brojanjem kalorija.
Broj kalorija na etiketama kod hrane označava koliko energije hrana sadrži,
a ne koliko energije zapravo možete iz nje dobiti.
Vlaknastoj hrani poput celera i žitarica potrebno je više energije za varenje
tako biste zapravo dobili manje energije od porcije celera od 100 kalorija
nego od porcije čipsa od 100 kalorija.
Ne zaboravimo i činjenicu da neka hrana nudi hranljive sastojke,
poput proteina i vitamina
dok druga nudi dosta manje hranljive vrednosti.
Ukoliko jedete previše takve hrane,
možete postati gojazni i neuhranjeni.
Čak i sa potpuno istom hranom,
različiti ljudi mogu da dobiju različit broj kalorija.
Varijacije u stvarima poput nivoa enzima,
crevnih bakterija
i čak i dužine creva
znače da je sposobnost svakog čoveka da dobije energiju iz hrane
pomalo drugačije.
Kalorija je dakle korisna jedinica mere energije,
ali kako bismo otkrili tačno koliko ih je potrebno svakom od nas,
potrebno je uračunati i stvari poput vežbe,
vrste hrane,
kao i sposobnosti našeg tela da preradi hranu.
Srećno vam bilo da sve to nađete na etiketi proizvoda.