Bemondó: Mi mindenre jó a lelassulás, erre a következő előadás is példa lesz.
Ugyanis a lassúság nem egy passzív állapot.
Sőt, a szemlélődés nagyon is termékeny dolog,
és ezt meg fogja mutatni nekünk most Sárosi Róbert.
(Taps)
Sárosi Róbert: Mindannyiunknak az életében vannak olyan személyek, olyan események,
amik teljesen átformálják az életünket, vagy legalábbis ráhelyeznek egy pályára,
amin nagyon sokáig, lehet, hogy egész életünkben rajta leszünk.
Nekem is van egy ilyen személy,
és annak a története, hogy ma itt állok előttetek,
egy informatika teremben kezdődött el, egy matematika tanárral,
ami általános iskola harmadik osztályában sokunknál nem annyira kedvelt tantárgy.
Nálam sem a legkedveltebb tantárgyak voltak,
de ő volt egyben az informatika tanár is az iskolában
és délutánonként bejárhattunk hozzá játszani.
Hasonló fantasztikus játékélményben lehetett részünk,
hasonló fantasztikus gépeken akkoriban.
Viszont nagyon érdekes volt, hogy miközben mi bent játszottunk és töltöttük az időt,
ő közben dolgozott, kutatott és olyan érdekes dolgokat láttam a monitorján,
ami felkeltette az érdeklődésemet.
Például egy ilyen ábrát.
Ezt úgy hívják, hogy Mandelbrot halmaz.
Egy bonyolult matematikai képletnek az eredménye.
Persze egy általános iskola harmadik osztályos diákja
nem nagyon érti ennek a matematikáját.
Én sem értettem.
Nem is ez fogott meg benne,
hanem az esztétikája és az organikus formavilág,
amit ez a matematikai képlet generál magából.
Elkezdtem érdeklődni, odamentem hozzá, kérdeztem, hogy jönnek ezek létre.
Elkezdett mutatni ilyen szoftvereket, amikkel ezeket lehet generálni.
A matematikáját nem értettem,
csak tetszett, hogy lehet benne tekergetni bizonyos paramétereket,
és kijönnek ezek a halmazok.
Ez egy olyan pillanat volt az életemben,
amikor bekerült egy olyan benyomás, inspiráció,
amiről nem tudtam, hogy később pályára állít,
nem tudtam, hogy tematizálja majd az életemet, a szakmai pályafutásomat.
Szerintem még ő sem tudta.
Senki nem tudta ebben a helyzetben, de megtörtént.
És behullott a mag.
Aztán ahogy nőttem föl, gondolkodtam nagyon sokat dolgokon.
Nem hagytam kihűlni ezt a dolgot magamban,
hogy vannak olyan pillanatok, amikor meg kell állni,
és csak rá kell csodálkozni dolgokra,
mint ahogy annak idején rácsodálkoztam
erre a matematikai diagramra és erre a formavilágra.
Ez egy olyan szemlélődő életmódba vezetett be,
amit mind a mai napig gyakorlok és szeretnék egész életemben csinálni.
Ugyanis látom, hogy mennyire produktív és mennyire hatásos.
Ennek a története ott folytatódik,
hogy ahogy felnőttem, sok mindent tanultam.
Eljött az a pillanat, amikor kiléptem a nagybetűs életbe
és létrehoztam egy céget.
Ez a cég az erLab.
Kreatív technológiákkal foglalkozó cég kiterjesztett valósággal,
videomappinggel és hasonló, ma már trendi,
amikor elkezdtük csinálni, még csak egy kísérleti stádiumban lévő dologgal.
De hát ezen megyünk tovább, és olyan ötleteken gondolkodunk most is,
amik talán egy lépéssel előrébb tudnak járni.
Ezeket a technológiákat mi elsősorban marketing célokra használjuk.
Tehát továbbra is tart ez a szemlélődő életmód.
Közben lett egy családom is.
Bejött egy másik vonulata az életnek, méghozzá a kapcsolatok:
a társadalmi, családi, baráti kapcsolatok.
Bejött egy szociológiai vonatkozás is az életembe.
Elkezdtem megfigyelni ezeket a csoportokat, hogyan működnek,
hogyan alakulnak ki, mik a belső szabályaik,
mik azok a törvényszerűségek, amik egy csoporton belül működnek,
mert ha ezeket sikerül megfejtenem,
akkor sikeres tudok majd lenni a családom igazgatásában.
Sikeres tudok lenni a cégemben,
sikeres tudok lenni a fiatalokkal való foglalkozásban
és a társadalmi kapcsolataimban is.
Most néhány nagyon egyszerű, nem tudományos megfigyelés következik.
De én azt gondolom, hogy ezek nagyon jól leírják és modellezik
a társadalmi, szociológiai viszonyokat, kapcsolatokat.
Itt vagy te, egy személy a tömegben.
Van egy jó ügyed, és szeretnél mellé állítani embereket.
Szeretnél egy közösséget létrehozni az ügy mellé.
Az első, amit tenned kell, az a megszólítás.
A tömegből csak úgy valaki nem fog az ügyed mellé állni.
Csak úgy nem fogja valaki az ügyedet fontosnak érezni.
Először neked kell egy megszólítást, egy hívást intézned.
Ha megtörténik ez a hívás,
és ezzel a hívással elérsz egy személyt vagy személyeket,
akkor elkezd növekedni a csoport.
A csoporton belül vannak érdekes dolgok.
Ha kifelé építkezünk és állandóan csak a megszólításra tesszük a hangsúlyt,
akkor egy ideig növekedni fogunk,
de az a mag, aki már az elején benne volt,
ő elkezdi elveszíteni az inspirációját, a motivációját.
Úgy érzi, hogy velük nem foglalkozol, nem foglalkoznak, nem az ügy része,
és nem érzik magukénak azt az ügyet, ami az elején nagyon tűzbe hozta őket.
Kezdenek fáradni, elkezdenek alulmotiváltak lenni.
Mit tehetünk ilyenkor?
Motiválni kell őket újra és újra.
Újra impulzusokat kell nekik adni és befelé is kell építkezni.
Nem elég csak kifelé építkezni.
Ennek van egy jó ritmusa,
amit hogyha eltalálsz, akkor sikeres közösséget tudsz létrehozni.
A közösségben van egy másik vonatkozás:
vannak úgynevezett magok, oszlopok, amik tartják a közösséget.
Ezek olyan személyek,
akik maguk köré tudnak egy kisebb csoportot
a nagy csoporton belül szervezni.
Ők tudják ezeket a kisebb csoportokat tartani,
amiből egy egész nagy közösség létrejöhet.
Persze a valóságban sokkal bonyolultabb, sokkal szövevényesebb, sokkal komplexebb.
De azt hiszem, ez a néhány alapszabály.
Ha valaki ilyen közegben van és megfigyeli ezeket,
akkor rá fog jönni, hogy ezek szinte mindenhol így működnek.
A szemlélődő életmódomban van egy másik dolog, ami hosszú évekig inspirált.
Ez.
Ez nem az Andrássy útnak egy kövezet mintája, bár az is lehetne,
hanem egy újabb matematikai diagram eredménye.
Ezt úgy hívják, hogy Voronoj-diagram.
Egy ukrán matematikus fedezte fel, találta ki a mögöttes képletet
és matematikai megoldást.
A mélységeit nem ismerem.
Az esztétikája fogott meg szintúgy, illetve az,
hogy a matematika milyen frappáns módon le tudja képezni a valóságot.
Úgy működik ez a diagram, hogy vannak bizonyos pontok a térben.
Az itt látható cellahatárok minden pont között egy-egy felező.
Mivel ezt kézzel rajzoltam, nem pontos az ábra,
de így működik a matematikai képlet.
Miért annyira kedves ez a szemünknek?
Miért annyira kellemesen tudjuk befogadni ezt a formavilágot?
Azért, mert ez a természetben nagyon sok helyen előfordul.
Ahogy a képen is láthatjátok:
a szitakötő szárnyán lévő mintázat, a levélnek az erezete, a töredezett föld,
vagy akár a zsiráfnak a mintavilága nagyon hasonlít erre a formára.
Ez egy nagyon organikus forma és nagyon jó az esztétikája.
Számomra nagyon sok szépséget rejt magába.
Eltelt nagyon sok év, általános iskola harmadik osztályából indultunk,
átmentünk családalapításon, cégalapításon és nagyon sok mindenen keresztül,
és a batyumban van két megfigyelés, ami hosszú időn végigkövetett engem.
Az egyik a szociológiai kapcsolatok, hogyan működnek a csoportok.
A másik pedig ez a matematikai diagram, ez a Voronoj-diagram.
Ebben az évben a Moholy-Nagy Művészeti Egyetem
kiírt egy játéktervezési pályázatot, amire ismerőseim felhívták a figyelmemet,
hogy esetleg lehetne rajta indulni.
Nagyon érdekes, hogyan működik ez az irracionális elem,
amit én csak úgy szoktam hívni: az inspiráció vagy egy szikra,
ami egy pillanat alatt összekapcsolta ezt a régóta velem jövő két dolgot
és megszületett belőle a Build&Lead.
Egy szocio-közösségi mobiljáték.
Ezt nemcsak mi gondoltuk sikeresnek, hanem ezen a játéktervezési pályázaton
a Rubik Ernő vezette zsűri is ezt a játékot nevezte ki az első helyre.
Ez nyerte el a fődíjat.
Miről is szól ez a játék? Megmutatom röviden egy videóban.
Tehát itt van az ún. Voronoj-diagram, ami matematikai képlet,
de játéktérként használjuk.
Ha elkezdjük inspirálni a közösség egyéneit, akkor feltöltődnek.
Inspiráltakká válnak, akik ezt a szomszédaikra is kiterjesztik.
Így el kezdjük építeni a közösséget és létrehozunk ilyen magokat a közösségben,
akik persze nehezebben merülnek le, mert erősebb a közösségi identitásuk.
Ha a közösségben nem foglalkozunk egy ideig az egyénekkel,
akkor alulmotiváltakká válnak és elszakadnak a közösségtől.
Ezeken az egyszerű szabályokon keresztül egy vicces mobiljáték kerekedett ki,
köszönhetően Kundra László programozónak és Sárosi Csaba grafikusnak.
Tehát nagyon mély tartalmakat sikerült belevinni ebbe a játékba.
Ez tervezési koncepció és cél is volt,
hogy ez a mobiljáték tanító jellegű legyen.
Tehát ne csak eltöltsük vele az időt, hanem rádöbbentsen bennünket arra,
hogy milyen mélyebb vonatkozások is vannak körülöttünk azokban a folyamatokban,
amiket nap mint nap megélünk, de nem biztos, hogy észreveszünk.
Elérkeztem a konklúzióhoz, ami a mai üzenetem számotokra.
Ez a nagyon furcsa cím, hogy X = X x Y,
ami matematikai képtelenségnek tűnik elsőre,
de ez igazából a vetésnek és az aratásnak a szabályszerűsége.
Ha van X mennyiségű magod, amit magadba fogadtál az évek alatt,
és ezt elveted, és nem sieted el a dolgokat,
hanem hagyod, hogy ezek a magok a földben érjenek,
ha jön az aszály vagy a jégeső, dacolsz velük és kitartasz,
és műveled a földedet és az életedet,
akkor el fog jönni az aratásnak a pillanata.
Az a pillanat, amikor ez az X mennyiségű mag X x Y mennyiségű termést hoz számodra.
És hogy jutottam én ide a TEDx-re?
Úgy, hogy megnyertük ezt a pályázatot,
és nem gondoltam, hogy ebben még ez is benne van.
Úgyhogy gyűjtsetek magot, vessetek az életetekbe.
Várjátok ki azt az időt, amíg eljön az aratás,
és meglátjátok, hogy bőséges lesz az aratás az életetekben.
Köszönöm szépen.
(Taps)