(hudba)
Tieto včely sú v mojej záhrade v Berkeley v Kalifornii.
Do minulého roku som nikdy včely nechoval,
ale National Geographic ma požiadal, aby som ich nafotil pre jeden dokument.
Aby som urobil presvedčivé fotky, rozhodol som sa,
že včely začnem chovať.
Ako iste viete,
včely opeľujú jednu tretinu našej úrody
a v poslednom čase prežívajú naozaj ťažké časy.
Ako fotograf som chcel preskúmať, ako vlastne ten problém vyzerá.
Teraz vám ukážem, čo som za minulý rok zistil.
Toto malé chlpaté stvorenie
je zdravá mladá včela, spolovice vonku zo svojej materskej bunky.
Včely sa teraz pasujú s rôznymi problémami,
ako sú pesticídy, choroby alebo úbytok ich životného prostredia.
Ale najväčšou hrozbou je parazitujúci roztoč z Ázie,
klieštik včelí, lat. Varroa destructor.
Tento roztoč veľkosti špendlíkovej hlavičky vylezie na mladú včelu
a pije jej krv.
Takto nakoniec zničí celý úľ,
pretože oslabí imunitný systém včiel,
čím sa stanú citlivejšími na iné choroby a stres.
Včely sú najzraniteľnejšie,
keď sa vyvíjajú vo svojich materských bunkách,
a mňa zaujímalo, ako tento proces vyzerá.
Spojil som sa teda so včelárskym laboratóriom v U.C. Davis
a naučil sa chovať včely priamo pred kamerou.
Teraz vám ukážem prvých 21 dní života včely
vtesnaných do 60 sekúnd.
Toto je včelie vajíčko, ktoré sa mení na larvu.
Toto sú už čerstvo vyliahnuté larvy, ktoré plávajú vo svojich bunkách.
Kŕmia sa touto bielou kašičkou, ktorú vylučujú včely kŕmičky.
Potom sa začnú pozvoľne utvárať nožičky a hlava
a menia sa na kuklu.
Na tomto zábere vidíte proces zakuklenia
a roztoče pobehujúce vo vnútri.
Potom sa preskupí tkanivo vo včeľom tele
a oči sa pomaly pigmentujú.
Ako posledná sa vytvorí koža
a vyrazia chĺpky.
(hudba)
(potlesk)
V polovici videa ste videli,
ako roztoče behali po mladých včelách.
Včelári bežne riešia tento problém
pomocou chemikálií.
Z dlhodobého hľadiska to nie je dobré.
Preto vedci hľadajú iné alternatívy
proti týmto roztočom.
Jednu možnosť odhalil experimentálny chov včiel
vo včeľom laboratóriu USDA v Baton Rouge.
Táto kráľovná a jej potomkovia sú súčasťou tohto programu.
Vedci prišli na to,
že niektoré včely majú prirodzenú schopnosť sa s roztočmi vysporiadať.
Začali teda chovať líniu včiel odolnú proti roztočom.
Takto vyzerá chov včiel v laboratóriu.
Kráľovná panna sa uspí
a umelo oplodní týmto presným nástrojom.
Vďaka tejto procedúre môžu vedci
presne kontrolovať, ktoré včely sa krížia s ktorými.
Taká moc má ale háčik.
Vedci uspeli pri chove odolných včiel,
ale počas tohto procesu včely stratili niektoré vlastnosti,
ako napríklad vľúdnosť a schopnosť ukladať med.
Aby vedci tento problém prekonali,
spolupracujú s komerčnými včelármi.
Tu vidíte Breta Adeeho, ako otvára jeden zo svojich 72 000 úľov.
Spolu so svojím bratom riadi najväčšiu včelársku prevádzku na svete.
USDA umiestňuje svoje odolné včely do ich prevádzky v nádeji,
že o nejaký čas vyselektujú tie včely, ktoré nebudú iba odolné proti roztočom,
ale si zachovajú aj všetky svoje kvality, vďaka ktorým sú pre nás užitočné.
A keď to povieme takto,
znie to, ako by sme manipulovali a zneužívali včely,
pričom pravdou je, že to robíme už tisícky rokov.
Zobrali sme tento divoký hmyz a napchali sme ho do krabice,
čím sa prakticky domestikoval,
a pôvodne len preto, že sme chceli brať ich med,
ale postupne sme začali strácať naše prirodzené opeľovače,
naše divoké opeľovače,
a dnes je mnoho miest, kde tieto divoké opeľovače
už nedokážu uspokojiť naše nároky na opeľovanie v poľnohospodárstve,
takže tieto upravené včely sa stali súčasťou nášho potravného systému.
Takže keď hovoríme o záchrane včiel,
ja to chápem tak,
že najprv potrebujeme zachrániť náš vzťah so včelami
a aby sme navrhli nové riešenia,
musíme chápať základnú biológiu včiel
a porozumieť vplyvu stresorov, ktoré niekedy nevidíme.
Inými slovami, musíme včelám porozumieť zblízka.
Ďakujem.
(potlesk)