În 1845, o ciupercă parazită a afectat culturi vaste de cartofi din Irlanda
şi a infestat cu rapiditate cultura de bază.
Efectul a fost devastator.
Un milion de locuitori au murit de foame,
iar peste un milion au fost constrânşi să părăsească Irlanda.
Astăzi, evităm astfel de catastrofe din agricultură cu ajutorul pesticidelor.
Acestea sunt o categorie de chimicale produse de om pentru a controla insectele,
ierburile nedorite,
ciupercile,
rozătoarele
şi bacteriile
care pot ameninţa proviziile de alimente.
Acestea au un rol esenţial în sistemul nostru alimentar.
Odată cu creșterea populaţiei, monocultura, cultivarea recoltei unice,
ne-a permis să asigurăm hrană oamenilor în mod eficient.
Însă alimentele au devenit vulnerabile la atacul extensiv al dăunătorilor.
Astfel, am devenit mai dependenţi de pesticide.
Astăzi stropim anual peste 22 milioane de litri de pesticide pe întreg Pământul
pentru a controla aceşti vizitatori nedoriţi.
Lupta împotriva dăunătorilor, în special a insectelor,
a marcat istoria agriculturii.
Consemnări datând de mii de ani
sugerează că muncitorii ardeau intenţionat culturile după recoltă
pentru a scăpa de dăunători.
Există şi dovezi din timpuri străvechi despre alte insecte selectate ca să ajute.
În anul 300 d.H., fermierii chinezi creșteau furnici feroce și periculoase
în livezi de portocali ca să protejeze pomii de alte insecte.
Cu dezvoltarea culturii la scară largă,
am început să stropim culturile cu soluţii de arsenic, plumb şi cupru.
Dar aceste substanţe erau extrem de nocive şi pentru oameni.
Odată cu cererea în creştere pentru produse mai sigure,
a crescut şi nevoia de produse chimice eficiente
care să controleze dăunătorii la scară largă.
Astfel am intrat în era pesticidelor chimice.
În 1948, Paul Hermann Müller, un chimist suedez,
a primit premiul Nobel pentru descoperirea
Diclor-Difenil-Tricloretanului cunoscut, de asemenea, sub numele de DDT.
Această moleculă avea o putere de neegalat în controlul multor specii de insecte
până în 1950, când insectele au dezvoltat rezistenţă la aceasta.
Și mai rău e că substanţa a condus la un declin dramatic în rândul păsărilor,
a otrăvit izvoare de apă
şi s-a dovedit a fi cauza problemelor de sănătate cu efect îndelungat la oameni.
Până în 1972, DDT era deja interzis în Statele Unite,
dar mediul încă mai conţine urme ale acestei substanţe.
De atunci, cercetătorii sunt în căutare de alternative.
Dar cu fiecare invenţie, apăreau aceleaşi obstacole:
evoluţia rapidă a speciilor.
În timp ce pesticidele distrug populaţiile de dăunători,
urmaşii acestora dezvoltă o rezistenţă puternică.
Acestea transmit generaţiilor următoare genele rezistente la pesticide.
Astfel s-a ajuns la apariţia unor super gândaci
precum gândacii de Colorado,
care sunt rezistenţi la peste 50 de pesticide diferite.
Alt dezavantaj este că şi alte insecte sunt distruse de pesticide.
Unele dintre acestea sunt prădători benefici sau polenizatori vitali,
deci eliminarea acestora din agricultură ne privează de beneficiile lor.
Pesticidele s-au îmbunătăţit cu timpul
şi sunt în prezent reglementate de standarde stricte de siguranţă,
însă tot au potenţialul de a polua solul şi apa,
de a dăuna faunei şi florei,
şi de a ne afecta sănătatea.
Luând în considerare aceste riscuri, de ce am continua să folosim pesticide?
Departe de a fi ideale,
acestea sunt cel mai bun aliat al nostru împotriva dezastrelor agriculturale majore
fără a menţiona maladiile cauzate de ţânţari.
Astăzi, oamenii de știință cercetează soluţii alternative împotriva dăunătorilor
care să echilibreze cererile producţiei de alimente
cu preocupările legate de mediu.
Natura a devenit o sursă majoră de inspiraţie,
de la plante naturale până la fungicide care pot respinge sau atrage insectele,
sau la utilizarea altor insecte ca gardieni ai culturilor.
Ne îndreptăm, de asemenea, spre soluţii high-tech precum dronele.
Programate să zboare deasupra recoltelor,
aceste maşinării își pot utiliza senzorii şi GPS-ul
pentru a efectua stropiri în zone vizate
care limitează impactul covârşitor asupra mediului înconjurător.
Combinând cunoștințele de biologie
cu sensibilizarea privind protecția mediului
şi cu tehnologii îmbunătăţite,
avem şanse mai mari să găsim metode holistice contra dăunătorilor.
Pesticidele chimice vor avea mereu o reputaţie controversată,
dar cu ajutorul acestora,
ne putem asigura că asemenea catastrofe agriculturale
vor fi de domeniul trecutului.